NADAI MAGYARSAG

A KOMMUNIZMUSNAK NINCS SZUKSEGE KOZPONTRA”

A nemzetkozi kommunis- mozgalomben nyomén

sz kommunistak vetet-

k fel_ elész6r azt a gondo- atot, hogy ma mdr nines Ukség kSzponti irdényitas és ilyen nem

_Kelet-Eurépaban, Len

VEZETO |

ter az illetekes szervek \ tdivel egyetértésben render

= Tite), és |

is Es ;

orszagon kivul, csak Ma: |

yarorszagon tamadt ennek z allasfoglalasnak — vissz- ngia. Kadar cember l-én, Csepelen el- ndott beszédében kije- “A nemzetkdz! omunista mozgalomban incsenek ala- és fdolérendelt artok, nincs is szukseég ve- atd partok ra, se egyre, $8 Sbbre”’. _ Magyarorszagon a “fig etlaenség hangoztatasa né- mi veszéllye! t Egyrészt Zz volt Nagy Imre alapvete tele, ezzel szemben lli- tak Kadarék, hoay Szov etunio a vilagkommuniz- js vezetdjie és irdnyitdia.

gyanakkor : szivesen hiresz- |

Htek a” aban", dldozat yer 4-e. vallaldsa, emzet -érdekében tette”, nem oO teszi,

‘suttogd propagan’ hogy Kadér részé- volt 1956 ne

- 1 60-ban 64 és — mult év de-!

| |

imek szUletett

stb.)-

AEN AAA NAAN nnn SRS NISNAAII NAAR,

SARA SDAIN BD SSRN NNRRESAN NRA ANNAN RRR

” Sannin sSSSSNNNSENANNNA ERRAND

“RPDS so ste SEIR BRERA

SARAH

SARA

Car nO NSS Sa we

RR ISSR

"SANA AnH RE AR

ete AAA AAAS SN

AN AA SNS SIT

yA,

ARNE NS SAS AAA SAAR

SAAS ASS NIE NRA MAAN AAA TAA SN

REN DELET A A “TARSADALMI SZERTARTASOKROL” muvelddésUgy! minisz-

a ms,

kezast adott ki csalddi

YYere« :

egyéb személyi jellegd ese-

mények, (névadas | sag, csaladi jubileumok, | ' térsadal mi megunnep ISTO) oe

beszdmol arrdl, hogy Szege- den és kornyékén

3 TAS | $

[hea sin o ‘lenére a borts

yd ony tucnak ‘Del Imagyarorszég (jan. 7.) tak nem toanes _jutn, A vatalatok as intéz

hogyan ™

teris adtek el a. -kommunista | 4

szertartasok, 1959-ben

atkalommal rendeztek név-

1961-ben 97.

adé iinnepséget Szeged elsé bol kerliletében, mig a mdsodik | munkdba allitasarol .

kerUletben 19, a 3-ban

:

atkalommal kerlllt sor név-)

addsra, mi egyUttesen

z t

3 3

Sag

3

3

3

‘ z

névadds 196l-ben. De ha te)

ben Szegeden 2318 gyer-|

elég sovany |

az eradmény, ‘kulondsen, ha

figyelernbe vesszUk

azt

nagy erdfeszitést, didozatot, mellyel a rendszer elé akar- ja segitent a tarsadalmi szer-

tartésok elteriedését, Nem-

pegveslletek kecsegtetesevel

3 sztalinis-

jonnek vissza, s igy to-|

ébb. Nagy Imre kivégzé-| | megdobbent hazai- heed

meg, hogy. a ezoviet pa- ‘anc alta.

nem volt kitérés. oY mos megis fuggetle:

, azt szivesen 1 veszik az or

szagban_ — feltéve, e is bizonyit ae

hogy

' Munchen a sO i] tébb varosban On-| ren-

wx mit

csak a sauldkre nehezed6 nyo de az ilyen eset: ben kijdérdé vallalati, part, szakererverelek ” és egyeb ajé andékainak | is.

eo

itettie..,

:

&

inél G [het —, mondta a budapes-

24 NEMZETKOZI VASARON |

VESZ RESZT A MAGYAR IPAR 1962- BEN |

“Lipese, Utrecht, Miland, Grac, Casablanca, Goteborg, Parizs, Padua, Osaka és Poz: nan szerepel az elsé félav- ben. maid Zagrab, | Bécs, Brnd, Plovdiv, London és -masodikban. Ezenfell ld magyar kidllitast rer deznek, [gy | Accrdban,

| Triesztben. Helsinkiben, Ba-

A magyar k : clkereske

_valia ayato japan cen

ee colcelc: arucsere aay gh kGz6tti elsd, hivatalos keres- kedelmi és fizetési pony 1961 dorilisa ezmény aru:

ban:

A két orszaq.

| riban, Novoszibi rszkben tob-

| bek kzétt. A kulkereskedel:

mi forgalom névelése céljd “| bd a-magyar || kormany soxat

aldoz a Kul:

dallitgsokra, %

folai k

/TOBB MINT 20.000-EL SZA-

,PORODOTT BUDAPEST LA.)

eqyer- | fre] $6 sze

listst. ‘aaalena: omennyiségi . megkotes ne! kil A keragka- |

rgalor “do ter, V6) ik 9:60! ste i Japan ¢

1SES-ben 1860-han als.

CE EAP ER ERB L IDS 8 Oe,

31

KOSSAGA 1961- BEN

rie

2 BTL

les tovabb tart es

Re A Me

x3

ar — bie ees io xa : ;

nyers- ' si alkatre esze:

egy Te Woos g

50, 000 doll ar értek dmgépst szallit.

eo ied

pa

Ja OYE SS AEE MAES RIES ATE

NEM KAPNAK ALLAST ‘A BORTONVISELTEK A budapest!

portia (jan. 15) leleplezte, el

*

niszter rendelet el Sabdl srabadul-

enyek vezetdi felne ek Oket aleal maz.

“Félnek annak ellenére, hogy. 1960-ban kormanyren- delet intézkedett a borton- szabadultak mielébbi De hidba a rendelet, ha eyes vezetdk nem vallaljak a kockdzatot... de ha egy- szer valaki megtévedt és

kintetbe vessziik, hogy 1961-. megbUnhddétt érte, nem le-

het. a térsadalom szamkive- Hidba kilincselnek, | az ajtok sorra. bezdrulnak | elGttuk, mégha nem is meq rogzott bUndzdkré), hanem cesak megtévedtekrdi van szo. Ugy vaellUk, érvenyt

kell szerezni a kormany hu-|

manus rendeletenek, a ta nacsok munkaeré gazdalko- dasi osztalyain keresztUl, mert a bizalom és segitség hianya ezeknél az emberek- jjabb bUndk forrasa le-

x

ti rédid o. ©

FESZULTSEG A TSZ ASSZO-,

'helyzethdl szarmazo benallds. Azok, kik mdr vagy

NYOK KOZOTT

A Somogyi Néplap iru adta, hogy az egyik megyei termeldszévetkezetben = va- lésdgos _— palotaforradalom

tort kia kG lénb6z6_ tarsadal-

mi rétegekbdé!l a TSZ-be ke- ruld esronyok kBzStt. ZS

“Nem kdézGnseges asszo- nyi veszekedés volt | nem a korabbi tdérsadalmi SZem-~

leay évtizede tagjai a szovet

kommunista |

kazetnek, bet tol lakodottaknak

Ltekintettek az ujonnan belé-

'szont : i éreztex mage hogy ké

A Magyar Nemzet jel lenté. 361 van is,

a févarosba Sz0r- Be seh

ROPES SA AEEEEDRRCEECECDPE DEL. PREP LE SLID OL bb

pett “gazdanekat”. Ezek “lecsuszottaknak” telenek egyUtt lenni volt apszdmosaikkal .

VSniles masutt hiszen a parasz

RE

falk

mA

Pt Ne

Sar tarsadalmi

* 200 vagon ho

i

ASANO EAA TATA GN SONU

radid egyik |

omunkahoz |

ez, ha: ji resszust 1962 utolsé negye

CVie

ny

ilyen

3 s < es g +> volt, <

aben is |

tte, ;, ye a) . brie Bo nn 7 t¢ ENS. . 3 ; £ Lae a a a i a nee: oo : Bit nage Oe be RE - ve. coe $

NARS IRR ARRAS ONIN SNES IEAM ANNAN SIU NNN SRN

OCECEROECECEDEAL SOL OLECUBEILIDOLPEL OT ECE DOLL SLEL LEAR eit t bebo:

eet

Ye OkSren y ap

seach as tye Ts %

Motrin toy

MOLES ECE REE COPE

Tee boneditee bes

AA LOI ETERS

kineveztette magat : . receni teoldgidra professzor- nak. maid 1959 vgvyanilven minéségben Bu- _dapestre kerult. A teologial tudomanyok hoz mitsem er 'té Békefi_nagynevd profesz: szorok Srdkébe kerU!lt. 1961+) ‘ben az Akadémia dékanja | lett. Nehany honapia mary | Budapesten hirek ‘keringtek | -arrdl, hogy Gyor! Elemér | 6rdkébe tor, Most “egyhan- | odlag” valasztottak mea! | pUspokké, Tudvalevéleg Ma- gyarorszagon a kommunista tervéeyeke szerint. minden fF egyhézi -valasztdshoz az i.

lye szikséges, s igy a gyile- Kezet egyenld, Békefit erédsen se githette baratla Péter Janos, a jelenlegi ‘kiligymini szter, Beiktataésan elmondott be

széde azt tukrozi, hogy ha-

lds lesz annak a kommunista

allamnak, mely ot erre polcra emelte, Tébbek z0tt ezt mondta:

ko-

“.,., A népet szeretem, 3

F

|

/néphez tartozom, Kivanom,

;hogy ez a haza- és népszere-

itetem minden szolgalatom-

bdl ki kideriljén. Ezért tamo-

igatom lelkesen kormanyunk

programjat, egyre mely'6

nemzeti egységet,

lészovetkezeti megerdsédését, a Hazafies

Népfront minden vonatkoza-

isu munkaj at... a

| °

OSSZEL RENDEZIK MEG”

(A Vill. MAGYAR NISTA PARTRONGRESE:

—SZUST

Februdr 9-én Ult Sssze a ‘Magyar Szocialista Munkas- | part Kézponti Bizottsdga, 5 elhatdrozta, hogy a kong dében rendezik. Apré Antal eldteriesztést tett az szerkezetenek és szervezeté nek korszerusitésérd! és a'- ital dban a tervgazdasag ird-

inyitasanek — atalakitasdr i A KB hatérozatokat is he izott, de ezeket méq nyilvanossdgra, 8 CSAK ROVIDEN

Megkezdtéek . legnagyobhb ,@pitését a emellett. Az

hoztak

az.

2

UH

'tdroin. ‘Az 6) énuletet 3 are: og TOS a-bear

st jenet fet} ar

Se

pa

iF

Lydba

OSE an, aKnul

Shan,

SBR ASS

Bu idape

OK ‘Magyar Uisagi részévet:

ség Uj elnoksége.

. = % x . ral uijaval esztort ax

oe oo

poe oe EG

be we.

ihn ON xt

Poe

os

(GUATEMALA KIUZI A KUBAI MENEKULTEKET

majusaban

POEL DTaP PED PLECIYELLELEDS To bbbed tte lipteheOnentd EMIRATE

véleménye nullaval

a

a terme mozgaiom

KOMMU:

Pats RRR ARE EE REPE CODD ELI EE?:

F lke

magyarazata még

“AAR AAAR CA ARP RE EAL EEE A

eqge aszen Ui,

oku meteoroldgial

‘ hat

r6ol van szo, amely-

‘olmélet

Slaszra

Ver « A masik tUnemeény

NYUGAT- NEMETORSZAG | EROFESZITESEI AZ ARADAT | ALDOZATAINAK MEGSEGI-

_TESERE

A nyu gatnémet kormany. allandé tanacskozdsokat foly: tazon tervek elkészitésé- es végrehajtdsara, melyek-. el az -szax-németorszagi

ah re

Orias! dradas aldozatait § iet Egyhazigyi Hivatal engedeé- |

nek megsegiteni., Egyedul Hamburg kikoté

vérosban eddig 253 halot-

tat gyUjtéttek Gssze de a

hivatalos adatok szerint meg

tovabbi 316 személyt eltiint

nek tekintenek. Ezek elpusz. tuldsa is valdszing.

A halal

| Nyugat- Nemetorszagban al.

Inacl

éri az 500-as szdémot.

A német kormény 6.000 eléregyartott lakéhazat va sdrolt skandinav cégektdl,

hogy a fedél nélkul maradt emmenekUlteket:

elhelyezze. Magaban. Hamburgban hus? ezerre tehetd a hajléktal anck szama, | A hamburgi — ak

lottak gyors eltemetésére : e

a Jakossdgot jarvanyok ell n i}

szérumokkal oltjak be, Hato

“3

sagi kGzegek az a va- ros terUletén

irtidk og [dr

| gi hatdsdgok | mindent megtesznek }

és gyakoriatl |

| t

SA AA PEER PAP PEP CE PEEP SECTOR SELEBLEOL SALE EESEDEELICPEDSE/OPLIPY ALOE DEEL

Pris : a _

ee RET

YOIng

feliil ten. rehatas nome felfede ddig méq st

samt

nem (legalab \ m) a féenypon

EN

tok nem ere dhe thek mates sem, A re pues ered-

MOrhd | nenyerol scl részlet clantés erre a két.

még ira is ki fog terjec dni,

TERRORISTAK —-TILTAKO? NAK AZ ALGERIA! FEGYVER- — SZUNETELLEN Az eurdépal titkos hadse-: reg (OAS) szervezete Algir |} ban dltalénos sztrajkot $2 gériai — haborut szandékolt megallapodas ellen "Gépfegyverekkel tak meg a Hotel Radja épi. letét,

bets

+

jet

sajat terrorista kUzd az OAS ‘ellen.

Wp fegyve erszUneti

tamad-

< g

y

£

Ny Saif shee | od =

it elo a het és fal éves aby

ahol a titkos. ant ség Fohadi iszallasa van, mely | rn tak tikal javal , Tabb |

szdz fegyveres zarta le a Ho:| tel Radja kornyékét s az. ME

sdgirdk sem tudjak megkéze-

jlitent. A tamadés mar hdrom

los Aldozatok szama |

napja tart és 25 valamint As. sebesultral szd- moinak

Pa Hosbar De Gaulle elndk | k

a francia kormany Ulésén ki

| fejezést adott azon reményé-

nek, hogy végre sikeriil bé-| §

halottrol, |

kekdtéssel befejezni a fran-| F

cia——mohamedan. polgarhé-| | borut.

Az algérial lazadok a

/parlamentnek felel aa

| sziilt séggel | qarnizonok megerésitésével |

Parizst. eBrds és

fended

‘biztositottak forradalmi_ za~

vanyt terjeszé patkanyokot |

vargasok- el len.

nem élnének meg

LAKASCSERE- SZELHAMOSOK

A isbinesshet tébb

“Feny6hazi Istvan és fele-<¢

38ge nem vallalt munkat 5 kéltekezé, szorakoz6 élet- médot folytatott,

sorozatos csalassal és egyéb Bunese elexmeéenyeK kel szerez-

orszay | beeie hitéhdzanak |, ;

gerteés vagohi ra hdtShazi ZDaNn |

AMAA RBPRE fe, Eee oe

ek meg. Kihaszndltak a la- st _kere esd. emberek hiszé seq at > brralmuxba

tanacsi O38 zee te

-

lemezbaritok Klub- ne

mie inion csalt seb: -nagyobb Ssszege

a penzt. ott, magia er

3 : 2 : 2 3 us g2e : eX S : R i 3 ek $ < a pie . ‘Pers | TPP? Beh g < x Looe s § : R H ;

= = = & ‘ pa

évi

-

| bios itéltsk - tabb vena bet

arma. hivatko- Holdrél

tobbs KOz6tt hogy rere

_ szoviet diktdétortél. ‘Miért? Mert van omar hrus mellett tit

me SSA Ny an ~ , szteth portan:

| ‘byai Tripoliszba 6s septal ja Nemzeti Tandcsot, mi a

ké - ikatonal

i kie A

PELE LL ELLEN AS ELAS CELIA ELLER TER EARLEA APA EPERERERE DEE

részl

cael meginditott. = alek akcie mar.

VAMMENTES. KULDEMENYEK, | SLABADVALASZTAS : PITOANYAGOK,

“A VILAG MINDEN RESZEBE RECEPTRE

gS RECEP. NELKOL LEGGYORSADBAN

AL év elejével szokésos jéslatok kdxdtt sok volt olyan, camelyik érintette a szovjet bizonytalannd valt helyzetét., A bomlas. ig i okaira. Kenesei F. Lasziéd mutatott ra elézé heti kitiné vezércikkében. Ax alabbiakban most

teket kézliink a bomlds okairél. Kétségtelen eay a jiows hie os aint te nyeet eee

nek nem kell

- vena ugy atszott, hogy a az ‘igazi nagy ‘engedmé ek embers pai de ext syersan megspkaltek » a Sztalin’ h Haj

ké cd ax euzalbsan, ‘mindenkital_ 618 kis. “okrde, edocs aki annyi szégyent hozett ugy az Allamfék, mint a diplo- maciai i targyalisok: alkalmaval ‘rendszerikre, | ogy nem

abe votthon is: a aladlg eet lett _a Hrusesov-elleni

3 torés Sri ys aes valt szilkségessé, mert a ki

sziint. Lehet, en iatezaey tak, : és csatlésa i és Peki mg. és esatlésa, de i neaton ern be- he is megindult | be es bolha cirkuszt :

gydzd tdborno

kukat, volt relent oes és ae egy egész

| sereg volt veretét, Magyarorszigon menes tik Mi

hasonlé. a . tébbi esatlés ¢ allamokban. is » he yzet, _ugyanak kor a Hruscsov Altal kikézdsitett Albdnidval a mult héte: kereskedelmi szerzdédést kététt két eurdpai. csatlés orszdg is. Ebbdl az lathaté, hogy mar nem félnek a malacképd

sovizmus. izmus, maoizmus, hodzsaizmus, -gomulkaizmy ; sth., tehat megindult a boml las.

Mindezt latva, teljesen redlis iéslatnak: latszik, ha He esovnak kdzelgd bulkasat. fosolj uk meg, amit nem kévet- het mas szoviet kormany ezen két tiz kézétti dllapotban, csakis egy szelidebb és legalabb egyik oldalat biztositani. szandékezé kemmunista politika, amelynek a realis hely- zxet lathavetése alapjan meg kell Allapitani, hogy a berlin: Hruscsov csindlt hecciikkel esak flaskét vallottak és Nyugat. egységes eréprabaja mega ta helyét.

Nines mds ut, esakis egy, a ‘Nyugattal békésebb po liti- kat kezdeni, a rabnemzeteket szabadvalasztassal “Szabad da” tenni és Nyugat segitségével szembenézni ; a sdrga v szedelemmel | 7 W

t.