tvaldes pars acu bér:

He val. darbo- -

Im, pec kam “WZ Vaeu yi. acu atstatam darba rikien PkSrtos arode

} “taut tefiom,

‘un apaviem,

rem pledkirto

lu, kupd pax samt pusdie~ | Mteanioks

rULE

‘pay. athalstit wtpdjams voids deb ir arl tidl azine balal? ia plepemt 1a. t as amatlem ¥ samaksijuil atrauianos no ‘PiexAgljuii.

“th nasta, 20%. ni cletull, Tad

is, Minchené 7

GCLABABANT

1A8 CENTRA

Mee bah eo . mantas

izcelotijs, ku- kax tomér né-

1 pleminekli. miro tautielG

atrast he

irdu, kad mx nometné, 84°

reajiem datien | cial Valk, tid

/ ‘| : U, ka mas a akmenl, : jas dzirdét pe

yibu Gmindé

¥Bljal. , giga, atstatumi milzigi, dzivokju

- Wikums milzigs. Kalnos ap Ade- ‘Seidl aug daudz bérzu, klavu un - “g@olu. Tie laikam te tomér jitas a on svedinieki, un resnu koku ne-

-“Mreidien, 1950. g. 5, jalija ee a a

_ LATVIJSA

a? 1 ee St Tavs! Ausra enkas nokia Vlkais pis

. tralija } Kat

SPECIALINTERVIJA LATVIJAT

dis. Viss tas jot! jauki, tatu Dp

i : ar- vina nav piemérota latyi pasta- vigai dzivei, iain

ML gad

_lesmnati Hamsalanienl obarta

100 latvieli. “Ink-pie eee ne na raksturojums par Tasménijas

| Salas galvaspilsétu:

w Karlis Abele par fo pilsétu stasta:

x" ds wha ‘a oo. pay 2 yee ie «tages 8 . . Drier aay a4 . . Sota . aie Baa 4 et ees a . ee ah 1 . L . ne 7 r “ ” on 1 -

ie oe

ets * . hak Va 4 a! “a Cote Fg te a é |

Hobarta jespiesta 5 dzili iWicu- motu fjordu un bine tidzenn tikal daza {ela. Brinigkigs skats uz nakti ugunoto pilsdtu. Pat Heldkie Okeana tvaikoni piestdj pasé Ho- bartas centra, kur tiedi no aytomo~

bijiem uznem slavenos Tasmanijas

&bolus Londonal, Hongkongal wun Hamburgai.

Misu tautiedt kopa sandk diev- kalpojumos, se

- Wiki tajos retajos

vs ‘gadijumos, kad.

uP ‘ferodas kids lat- fo. Viet macitaje. Ipatnéja paridiba

ir latvieSu centra izveldoSanis kada

, apbiives rajoni

| Springfeidd, kur

zemi ss iepirkugas

15 gimenes, Tur

jau tagad dzivo

20 tautiesu, to vi-

-Grapa latviera KUT! atgrietas no Sidnejas zoolofiski dar. CU 6 bérni, Tuvd- ‘gu apskates. Alzmuguré miljonu pilsétas simbols — Sitne- kA. laiké vél dati

jas ostas tilts,

r ; ‘ “Adelaide bagita jotl spilztam

— fan neona gaismas rek-

Mims, veikalu apgaismojuma, pre- : €y- lesainojuma, izkartnés, bagatiga- : Jog. eksotiskajos ziedos, gan ari sau- + Jee. rietos. J&édoma tomer, ka spilg-

fas krasas raksturigas visal Aust- Adelaides territorija mil-

Pretéj? ne visal augstajam Selie- hes avizu limenim, vértigi gan kon- certi un teatri, ko te palaikam ri- ko. Pastaviga tedtra nav.

Protams, Adelaidé pastav ari lat- yieSu bledriba, Ir daZi jusmigi un enerfiski miisu sabiedriski darbi- nieki.

Nereis’

Visas selas priecigas

Brishané §odien ir ap 400 latvle-

4u. Miisu izlases futbolists Zanis Krisjanovs saka:

. Ja celotajs lzkapj Brisbanes cen- tralajé stacija un nokjist Adelaides ield, vind pazid milzigé jauzu pull,

kas plist k& dens straume. Ik-

yiena gajéja seja ir galga un prie-

giga, gluzi k& saule, kas jauko tro-

pu pilsétu liela izikérdiba apvelt! ar gavu dzivo spéku. Ta vien Skiet, ka Brisbané nemaz nav noskumudu eiilvéku — visi smaida vai smej, un seviski skaju jautribu var vérot vasara vlidmalé, kur notiek skaisti Gdens un saules svétki. Latvietim Brisbanes vasard pamatigi jasvist, bet ziemé tieSi labi ~— ne karsti, ne &uksti.

Brisbane par latvieSu centru iz- auga viend gadd. Nu jau ir latvie-

‘$u biedriba un draudze — neatne-

mamas miisu dzives sastavdalas vi- gur, kur tautieSu skaits parsniedz

Val vianmer tival 13!

Darvind val vienmér ir tikai 15

JatvieSu, kd tas jau kadreiz agrak

pastastits misu laikraksta. Tau- tietis Nikolajs Liepin’ doma ta: Pretaji visu citu Australijas pa- valstu. metropolém Darvina nekad nelzveidosies par kaut cik” ievero- jamu latviedu centru. Pilnigi tropi, miiziga vasara, dzidri zilas debesis, svilinoga saule — viss tas zieme]u cilvekam parak nepiemérots. Te gan ir jauka furistu paradize, af aizrautigam krokodilu un _ bifeju medibam, ar r riekstu un bananu plantacijam, af cilyéku dazidibu, kurd jaucas bal-

tas, dzeltenas un melnas rases jau-

briniskigam kokos-]tu, kas ai

om i varés 7 reelfies pasu majas. Tas pandkts ar taupibu, mé-

nesiem stradajot pié savas jaunbd- ves pat sestdienis un avétdlends.

Ta ka citu biedribu mums te nav, tad, sekojot lablem veco laiku pie-

mériem, bis vien {Adibina latviedu

namipasnieky biedriba...

KG anmig

Kanberi, kur gandriz 10 proc. no Vislem iedzivotijiem ir jaunaustra- lieSu, latviegu skaitu var vértét ap $00. Miisu Austrélijas redakeijas vaditéjs Arnolds Smits raksta-

AY saVvS

Arn J, yy 45- Romantina miliona piisela

Melburné latvie§u ir starp 1500 lidz 2000. lLaikraksta Austrililas Latvietis {zdev@js un galyenais re- daktors Emile Dé- % linS pastasta: a we

Nometiet Smir- Gr #7. 7" des klajumi ga- i A? balinu Valdemira lelas, pabdrstiet apkért = rlekSavu Anninmuifas i. menu majinu, lie- pu vietas saduriet palmas, bérzu — eukaliptus, un vi- sam apkart apme- FF tlet mitru un lie- mee tainu m&konu pa- ‘+ lagu: varbiit tad #. bisit notvérudl Bs stiriti Melburnas. ;

Viktorijas pa- valsts galvaspllsé- pan

T J I Cn | 1 . 1 1 Pe | O Fak ,- ool ip 1

DAZI PADOMI TIEM, KAS SAINO MANTAS CELAM UZ ASV

‘DP iecelotiju kastes, koferl-un saint aiznem arvien lieliku vietu cee noilke

tavas", Zino ne Bufalo, kur atrodes He-

lake ASV dzelzceju sabledribu noltktava

nepleprasitu un nelenemtu baglf#as sainu

novietotanal, isitrupéianal un isnic! .

nal, Visvairdk Hs DP mantas, kas rapigt Bainotas un celojuias garu celo pari ckea-

nam, non&k Bufsto tipic, ka vine Istle

Ipatnieki vienka&rii vairs nevélas tis no dzelzceja bagdtas noliktavim iznemt resp. izpirkt. Vipi ir uzzinSjudi, clk jaimaks’ par mantu pirstititanu, un arf paguvull Tedzét, cik tis pnias mantas makaity #e- ings vetkaios, ja tis pirktu giudi jau-

TRO, ki gindms, ripéjas par baghias transportu piri okeanam — lids ASV os- tal, bet ne soli thlik, No t3 brida, kad mantas izvestas ho ostas muitnieku noda- as, par tiliko transporta jdmaksl cejo- tijam patam, Labdarigis organixicijas gan parast! izilek naudu par transportu, tdpat par bijetim pasam fiecejotijam, bet 30 naudu velak lekass, Ridt nik svarigals apstaklis, ka IRGO bagiias normas Heli- kas par normim, ko bez maksas pirvadé Amerikas dzeizce}i, ja jums ir pasatiess bijete. IRO [auj pemt MMdzi celd 106 kg katrai personal, un, ja var plerddit, ka dala mantu ir profesionSii darba riki, tad Ho avara var vél palielinkt,

ASV dszelsceju sabiedribss par orivu parvadé 156 marcipas (drusku vairik par 70 kg) uz katru bijeti, un tim nelnterest vai mantas ir profesional! darba riki val kas cits, Bex tam 168 mircipas yar veat lfdz tikal tie, ham ir ptina bBijete resp. pieauguéle. Béridd no Sil g. v. brauc ar pusbiletim, bet tle ar! nevar vest lids valrik neki 15 mircinas. Bérni lidz § ga- diem brauc bes bijetes, un titad tlem art nay ticsTbas pemt Hds sava bagitu, Ta nu isnSk, ka, pleméram, simenei ar # bér- niem, kas ir starp 3 an lig. ¥., wn vienu bérnu, kas jauniks par 5 gadiem, pte

IRO notelkumiem tlesIba gemt lids 34

ke mantu, bet ASV dxelece]i par brivu ved tikal 2¢ kg fo mantu, Par xatra lle- ko m&rcinu fecejotajiem jAmaks’d paiietn. Ja minétd kimene braukto uz kida no Klusi okeana plokrastes Etatiem, tal par bagitu vien bit jimaksd ap 156 dolara, Viena mircina lickas bagifas, braacot no Nujorkas a Kallforniju, Oregone val Vs- Zingtonu, Make ap 25 conju, braucot lids Minesotal 1§ centu, ds Cikagal 1@ conto,

Un tomér joprojim, atverot DP bagé- Zac kastes multas kontrolel Nujorki, at- rod visdivalnikas etas, ,Salauxts vec# arkis, feta kaste ar vecim naglim, ve- sels koferis plins vectem amerikina fur-

bet v&l tomér plikumu apseds, Vind vien- kirél neledomdjas, ka arl samére vieglas bikses sver divas, tris val pat Cetras miarcinas, ti tad braucot us thldku vietu, to phirvadidana izmaksls turpat dolar. Par 1,69 dolariem te var nopirkt jaunas darba bikeses, kas notelkti labAkas par IRG dotim bika@m. Jauns darba térpa, te. overols, maksS 2,16 dol. Gandris visi iece- jotaji ved Wda vecas IRO dotas segas, he- padomfdami, ka #{s segas if [otl smagas — pat valrik neki 4 mircinas, Ir gan tiesa, ka labas, tiras vilmas segas art felt makss 4-5 dol., bet tis tad art fr parl- sam citas kvalitites, Armijas parpaliku- mu (zpfirdofanas velkaios, kas atrodas KkatrSé pliséti, armijas segas (neliztotas) var dabit par apm. dolaro,. Par 4 do- lariem var dabfit vatéin segn.

Viens no smagikajim mantim, kas at- rodas gandriz katras ii ag fimenes bagizi, ir trauki. Cepam panna svéer masikals § miarcinas, titad tis pirvadi- Jana uz tilu Statu ismaksitu 1,25 dol, Pie- lleclet v#l 7 cantus kiit un pérclet ett giudil jaunu un spofu — th makad 1,32 dol. Apmérath tae pats ir arf ar podiem un Katilemi.

Elropa latijies oxskats, ka ASV tr loti griti liegidities pusdienas trauxkus. Patiosibsé ir tS, ka felt gan jot! dirgi sla- venle vaeu porcelini. Lietojami trauld, pie tam joti gilti, turpretim ir pavisam léti. Amerikinu porcelina seryites yar dabiit jau, sikot ar 5—<€ dol, par servisi, krisainas modernas servises ar 2) tfanu- kiem (ever née masik Ef 16 mirc.) makes 4—5 dolarnu, det necaurapldiga etikia ser- vizes ar 24 traakiem (svef 23 mérc.) mak- a6 4,4 dol.

VislietEkE galvas lausiiana, protams, iv tiem, kas grib nemt de darba rikus. Méchaniku, galidnieku un citu amatnicku riki ir Joti amagi, un jidomé, ka vismaz vienkirtikds iiefas, ki UImurus, stangas on tml. neatmaksitos vest ifdr, ja tis nay giukl jaunas lictas.

Par vielm mantim ,kas nay lecelotaju personigas neplecielamibas lietas, xi dréibes un tualetes plederumi, A&Y ji- maksk multe, ja ile mantas nav ileto visrmas Vienu gadu. Daikirt lr diezgan

us tantiellem,

naitiem, ir laikam gan vistrakékie piemé- i

uz Btru roku fedomities, sa- Lutheran Couneli isvietcta-

jam bija velkali fe centiem m nilus jis klép

vakard x pa salg iy to Sejieniedu leliks probléma ir, kS atbrivoties no liekiem papliriem. Nopletni biita J&apsves art jautéjums, vai atmakssjas vest Hds dafu iabu man ; etami neletilpta tds afraku- mu katégorija ki

0 eint it fur-

mu temesiu dé] DP, eit

kavies ar apgérba trikumu, nela met projim bikses, kas gaa ,

oT age drofi paanes uz to, e never

ka ving galvojuma tijz sagaidis tos staciji ar savo smago maging, der te-

epg {gacmét, ka makea par bagitas plegidi

tuveatikemg parast! apré}ina ne kal par svaro, bet ar] par sainu skaitu. Kida latvielu #imene, kas ar saméri vieglu bagdin nesen alsbrauca uz kidu ASV vi- dienes Htatu, bija sadutusi, ka par bagi- Jas pirveianu dixelece|Z nebija gan“ ji- makes ne centa, tipfc ka A nepirsnie- dua syara robeias, bet par Us » gkiag velana no ostas ids maja & dol.

a viegli baglia bijx sasainota 13 da-

o4 salpos.

oiork & janiji.

yas a ieksandts Liepa

Latviesi pokupe” veselu kontinentu

A or visi paevaistim, to metropolitan un

ru. Apziméjumi a

Tt. =

— to Hecina Jauzu lénums un apdo- miba, celtpu vecums, felu radmais plaSums. Melburnag veidodan’ tik- pat kA nemaz nav lidzéjusi daba ar

gaviem jaukumiem, to darindjulas -

vienigi clivéku rokas un prits, pé- déjam vairék leziméjoties arl jautu azivé un parazis.

Eifjag galvasplisttas. Kanbéras pait contr’ vel tr tik- dauds neapbivétu vietu, ka tur iabas tas gars ir anglisks stoflem altu. Alsmuguré —

ganibas atrod tike winistru presidenta miteklis.

i kart’: BR. A. — Bletuma danstrilija,

LATVIES! WAS

if, A San Panieo mirusi Ti g.

cidame portugijn reio- du, kaut Brazilljé hija iece sar sy ola Abeitne,

ga ne “"T! Melburna ir Elropas gare dienvi-

200 dolaru par hagazas parvadasanu

ul galapunity pee’ ar!” Sejienes toms nenakas mérotles ar Jau- ds

nés pasaules tempu, kas Melburn’ vél nav galigi padzinig Viktorijas laikmeta romantiku,

Sirasiems, bel thal lelas...

Sidneja, Sajé britu imperijas otré lielikaj& plisét&, ari majo ap 1500

ljatvieiu. Latvijas konsuldta sekre-j.

tirs Sidneji Kérlis Nicis saka:

Saurie, Hku loéu ielas, acim re- dzot bivétas pa primitivi iestaigé- tim takfm ne tikal vecpllsété, bet arl jaunradito priekipilsétu dalis, visei Sldnejai dod kaut kaidu bez- sistématisku noskanojumu. Td&ds pat juceklis arf architektira.

Ejot pea Sidnejas ielim un yéro- jot milzigo laufu drizmu, frodas jespaids, ka dzive rit drkirtigl straujL Tatu 8! stelga ir tikai wuz ielim, jo, nondkot savis darba vie- tis, neviens vairs nesteldzas, Pil- sétas tirdznieciIbas centros milzigs krogu daudzums. DaZ& felu krusto- jumf pa krogam ir 8 stiros. Darb- dienis lielikdé dala gijéju nes 16 relz 10 reiz 4 collu rokassominas, Vienfgi bijudie dinidi als Ertés, 1é-

tis sominas negrib atzit, savus| 4=

lepirkumus inaudzot neértajos un dargajos portfelos...

Labi pazistot arf citas Austrail-

: nesiias a aisvesto tautlefu plemifas diend stst- mSta kopi ar mums. Draudse scapémue Gaudeu micitija atbildes vistules, has at delle on istu miigu stivok- a izpratal,

m. 20 Santrancisko Jatviela 18. jo- ir pulcdiis es gi tanticty 4 wg hmm oO vadija mic. sone, N dieyku! latviediem notike 2. 14 iuterina barnich& Eddy ‘un Gangh telo atiri. Valrikd filnolsas ftata lalkrakstl atre- feréjuli mosc tautiedea K. Kesbera runu eastijis ameriuagu hiausi@iiinw auudnas leredsétos potikumus a okupici- P gaithle Vielji, ezbers ar simeni

‘Blaine aliri ir iatvielu Geju or- ta ju

jas pilsttas, domaju, ka Sidneja to- pede

mér ir visinteresantéké politiskAkA.

un kosmo-

cWew Meriea Porta

Perti tn tuvikaji apkartné dzt- vo 300 latvieiu. Miacitijs Leons Kampe var laimigi st&stit:

Jauka Pertas [patniba laikam gan ir ti, ka te latviesi sadzivo bez savstarpejiem stridiem un ikelsa- nas. No #i citur tik Joti lemijota

kup mus igaogs klaba telpis. dGniji notika pirm’ latvielu bérna péc- usdiena Sidneji. Birne nodarbibas ya- ja ©. Miezsis un V. Vitra. A Lauvas an 2. Erfiimiga Melbarnas latelein = bi darbosiecs info daiida velda terinas tn arf citidi »

dzot tactieiiem praktisko jautijama kir- -

“porta veida“ mis Ndz dim galve-| St aplilecibim

nokart pagldbust darba atelga

Ari es gorelz gribu steigties, ki- péc stastl par Pertas melnajiem gulbjiem, gleznaino jaru un lott,

ba- {Joti zilajim debesim lai paliek var-

but kadai citai reizet...

ak

Holandes latvieiu paildsibas biedribs z. Fikoja Ligo vakaru Bilthoveni, kuya pledalifis tautieli no visim Holan- dep )6=s mali. Svinibas § atklija HLPB priekinicks &. Reters, un tajis pledsilijis ant holandiedu vies!. Pallaik Holandé drl- YO pavisam ap 7¢ latviedu, no kuyiem biaGrib’ lestijuites 3.

a a oe eee ee i al pm

UM cage Ps te ae A pa