eee

ed eel Bt Sie at on Se eo ee oe - oo a 7 "8 .7 . . _ =e . rs.

ees eee fe os] oo. . o a

Sarat designe. ears alin na 7 I

. 7 =) ome. - . ee ee eee il ee p= === a ee ye ee oe bd; cee ere . =a . - .

3 } , Peps Tavfnes. Aboe Pia gadtju- : idvon Brifeciha, ka ‘pa-

oc, nelteBHiatl, {t

hb: opiate pretpa

: ro

- ttt Sowa ae i. ma ane cain *, [ atvi ate . - a YP eae ot, ‘ ' ; U p ; S05. || ; q oy Pat

- balsis ©

i ry = w= der

wn mosis label ticfbal, ka Br- zemju stradnickiem uziiktie darba izvéles ‘lerobeZojuroi kritis ja ne §o- dien; tad rit, tie noturéjusies 4 g2- Ret tals lajk& nevar ari noliegt,. ka daias, waut neliclas pér-

malpas Bind gind tomar notikulas.

Thm, nedaudzim darba nozerGm, kas is sikumd,

“ganemot Dy Tat kena izredzes stridniekiem

paverusie: metallrip-

niecthA wi ka vairikhs vilsétis lat-

vied. stridajot par .autobusu kgsie-

ap Lai jespéjas vél talak papla-

finktu, bity , ka arf milsu or- sikty pievérsties :

NO. RIGAS. RADIQFONA:

LATVIIA

Pai nwa pasa ini wt

pean SAULI ATNESIS BIEDRS STALING —~ NEVIENADI£ KOL- HOZU JENAKUMI — PADOMJU PROPAGANDA PRET ASV

Rigas sudymi par direktoru ie- gelts gteBdnieks Fricis Ozolnieks.{ ram Vind pbijis cinithjs stradnieky gvar- dé un daudzi Saubijuiles, vai gvards yar yadit razo3anu. Lai Saubas mae #inétu, ©. sasaucis mitiny, kurs tricniekiem paskaidrojis, ka vinu isvirciiua{ partija un tapéc no wat-) 55 fa darbinieka ving prasa pilnigu pa- | pa klaugibu un vipa nerédijumu izpil- Gjfanu. Lai celtu sayu kvalitati, 0: lestijies partijas kursos, kas uzpé- y[mumu vaditaitem mace sastadit un izpiet razotanas plinus.

Veisla rinda Rigas ielu pirdévé- ta. Pard@yana pirm& kirté ska- rust telas, kur hosaukumi sakno- jas nilsBtas véstaré vai atgidina| zartés kaut ko no kristigis bagnicas. Tt Biskapa ics pardévata par Véstures felu, Grécinieku,— Imanta Sudmala,

| Trijadibas Staraja Ruses, Moku

-~ Senaines, Firekera — Sudraba | Edius, Krustu: — Tipografijes utt. “| Nameje bulviris pardivéts par Ma- jakovska bulvfiri un Matisa fela par TRevolictias ielu. — - _Elektroficéta drelzceiu uz Rigas

no Jirmalu atklajot, apbalvoti ap 100 rc eilvéku, kas -pledalijudies projakte

phiebiee kidy rietum waders

tenl, tel gan Zviedrija dar~

) zindrni ‘spéit, kas ajz, asrpoll~

“neftrilitates : slepi un adzé|

Kidu viniem vien saprotamu ideolo~ |

sary. Soilevema as isp . Pec misty jesketa .

trell cela mekitjana ver novest view

, eae §

"ip a cings grih itu motel nu kG eee

Ni

| es hag 20 ef

ioe - f sungen: ‘i Ki

gausa un. tal

pasty, tad tomér ti fnifiegtu

skanotu misu neciongil. multe axivl emigricij§, Kad organizéjas|¢

“Kivopies federiicija un tlek cildta-do- _ Tha par vispesaules tautu apvien'bu, a ~ arf anums- jéiesaiatis dais kustibis,

Maly apyienojoties ap Latyi-is Karogu.: Ir skaidrs,'ke neviens di S patithaes par Latvijas atiau-

nosany, ja paki neatlaidie| arvien no}

ple 48 peprasisim. MGsu plendkumg ir bit joijHem pret: ze-

abe val Braga

lizacijaé. Starp apbalvotajiem ra- diofons min Adasiny, Aleskovu, Afae

ie | ase Borodecku,_ ‘Kostenkovu, | 1é

icu, dankovu un no latvisiiem

| kaléju Plaudi, brigadier’ Ruksy un 1 posma: vaditaju. Lapiki,

Reldijum& jaunatnel stastiia teiku Dar varoni, kas nones tautai saul. Tautas ligas péc gaules un gare gais- mas tagad plaptidiiusis, jo teika mi- néto sauli nongasis biedrs Statins, lie-

ata bérnu drauga un leabyélis, Par Rave i nernibes: dieném

[PRARTISKAIS PADOMNIEKS -

jaunatne var pateiktles tikal bied- ram Stalinam. | |

P&c statistikas pirvaldes -datiem Padomju Latvijas ripnieciba planu lidz 1. jiilijam izpildtjust par 11! proc. Tomér dagas ministrijas pla- = eres nav igplidljudas. Viet#- pniceibar ministrijA plini at-

téraude, divritenu, kulam-

aon mébelu un kokvilnas audue

mu rafojand; viegiia MipniecThas ministrija nepletiekama plinu {z- pilde konstatéta Iinu au dumu, zeku un dziju rafotand, ii ari daias ci- tis nozarés. Vislabaie stridijud smagi riipnieciba un datas fabri- kas sot Ra partikes un tabakas no-

Raidfjums latvieliem Srzemis stastija, ka PSRS stav par mieru un agresoru savaidisanu. ASV ma-

rioneiu uzbrukums Korejas tautal| nav izdevies un beigsies ar fiaako, |

jo cilv®ki nevar ateriezt viduslaiku tumsonibes virziend. Apspiestiis tautes stay par padomju iekériu un visas cilvéces atevabingtéju biedru Kati Stalinu. Sei attistibei nevarés pre-

| Sestdien, 1980. g. 5. august

| Trea pasaules kara jéga

qnote -Néeiju | organisbcdial | t Bien cr cilvéku tigsibu dekiaraci- iG, viens otrs javas ceribal, ka hu reiz pienacis atkal pasaue 18 atdzims tiesiska: kartiba un tiesi- bu spéks. Kam vél avesikas Pad. gavienibas resp. koministy metodes un riciba, iedomAjas, ka reizé ar Sis starptautiskas konvencijas piepem- Zanu vares iedzivinat ar! starplau- tisko p&rraudziby par tis Istenosa- nu, Bettas nebija nekas vailrak, ke atkal jauna maldisands, jo Pad. sa vientbas koministi ir atzinuSi un atzist tikal spéku. Bez nozimes ir deklaracijas, konvencijas, — Neumi, vienosanas.

Ret kus tad ir #1 spéka izpausme, kas kominismu varetu atturet no jaunim miljonu slepkevibim, de-. ortiiciiim uz vergu darba nomet- un tiesibu vardé. amine es

uregme Hav iedomé one bet dzivibu tiek

toties ne sitombumbss, nedz ari ASV!

Kapitaligfu uzbrukums pedomiy tau-

tam un progresival cilvGcei ar sain-

datam Zurkim un Kolorado vabu- th.

Tecavas rajona kolhazos par katru

darba dienu kolhoznieke sanémis

(4,8 kg kartupelu, 416 kg graudu,

ca} @ cukura un 6,57 rb, nauda, ke- mar Zelites kolhognieki. par izstré- des dienu sanémusi tikai 1,96 kartupelu, 216 kg graudu, 30 fi kura un 1,80 rb, naudi, Lidzdklu triikuma dé] Zélites kolhozs nav vas Telie uzeelt pat pirti.

‘

- Algas: nodokils Viella

Pée Vict aiteth spel en08% likuma, algay See, D a i ae avdala v0 3 boda owia. apis

| Ko mrachosta cane OPA lta ir 28. aprifa 2 aoe. .

nites petty Din eee aang mr iy

| vEstr ajo eee 5 val algo m

ites i. “OM dienke tere ne . ty briva no algas no- ig summas domitas k _brut-

“Ans setekia aprékinadanal p nin a oe Taoeelie Kemat n viens

ne ir fog Trefaji kigeé mpaahla itkme bis ar Katru nikeode bimmu darba nS-

: Sa -hngtit ple tae’ es “yg ye og ude

Val ari Va Ja me it viata a ey anges u, kas sainter a

rmajd kias® leskai a dz. en " arb Seabaien Faitgua ids 50 ¢, v. "Otralé: — dasta

me. vd bexbérnu LA ps om neprectius v :

ekys, kag. ¥ gr #5) £y val ary) ¥

bomnia rus sree, vel pér 30 9. Tree eee pret ¢ @F- vieny vat ‘aire

Memb bérniem

Jaunds ite a ee signe 2 ee mart el

mém, kaa devulas patvérumu, bet ies

hevienam un nekad neesam solijudl aizmirst Gzimten! ‘un un atteikties ‘Bo Ravas tautThas, ,

'Whds lasithfe jist: tise h last- jis, ka Baltijas republileds notiek te- dxivotaju parvietatana. Liddu -pa- gn’ val tas ir taisniba yn ka- likes pirvietofana notiek? --

sralste oo Soviet Russia Today,

kas Nujorkd izndk me valoda, at-

omju beumis

nay ne mazakas patiesibas.. Tomér

Stseviski republiku pilsonl lida ar

to ir ar) visag-PSRS pilsoni un ké

thdi var p&c patikas parvietoties kur vien vélas vis8 savienIbs, att)

INFORMATION “sae " (iznak angi valoda) -

~ Polijd patlaban plagos apméros

— Aipkulé loti veikli sarakatita slepend

kuras anonimie gutort aici-

veatule, Ra lasitijus neparakatit ts, Stokkol-

mea miera peticilu. Véstul— nor4- dits, ka tuvojas: kap§ un-ka pairei-

-_88§8 padomju okupaciia Polija drix

tara Pou koministisk& pre« 0 His ig gee izplatizang

a ‘biskapug, bet per daudeim pin m epriefams, ka ils apvaino- ir nepareies. Jadomé, ka yé-

tuli en poju’ pagrides sali

sadekia a au ina nO

Heolghs tinantu pirvaldes (Finanzamt).

Sapratams, visiem, kas Marhu icholdes 1,

4, 1950, Val agrkk, nodokia iniidelnhj wae &

af 1050. g, no darb sdarits pat par tg . kale ate rites

jum jilnteresdias main ming algas selene

& gadl.

| Agzgrikis likmes (tavilkums)

Alxas nodokils ménes! PAM

Hi na

te ~

12,75 eh 4,05 2,05 ay am

1,75 12,75 7,85 5,35 we

. S330 ZL,76 12,76 815 Bis

45,56 22,09 21,76 12,76 4,80 “ts

“sql ae 65,50 3359 21,75 12,75 5,05 4 K

Jaunse likmesg {isvilkume) 27h 1,58 _ = 436 2M i— —

a 4

a Lire rr $55 xf re

goo SG,25 26,55 1680 9,39

3,79 408 46,05 56,25 26,25 16,88 9,90 4, att GE 13 0 4,05 6,40

_

Lidsigd attlecIbS algas nodokilg - remind strfdnlekient ar dienas. nan. ae:

@8jas algu. Darha néméius, kuviem vEl

nav atingksita pazeminsta algas kme p

-| Kaj, pirms atst®j Viciju

S ‘$4 OM mained, b

ZAMS | heap ntpal

DM Ad vet td

aatinthie te ThkGm wn tagad sptkl. narakin Wien; | seam

{tae aprékinu, jai naudu: sagemta atpa- Fronausgicich, 1849), kam vic ou finenty par

Faeu cian Fe vaides tagad d visumi piekrit, nenagalies

{yada beilgas, tacelnganag f aplerida 2] as sig fnometnes ‘val

ru fro ec as ony _ oo tu of 4s, sien

ma ett eae bin meatmaksdtats algan wae

| dokiis = Ar nodokla likmes pageml-

Song ws sakard . bijuiag

arba,

: ‘wes msl piemézu: Darha néméis, kas

nitite &. a pt WanEmaA alFu nodart infits no . - o , PhO, icy 30. 4, 1050. um lecelo 1958. g ust, Aleas nodokta lidgingjumy darbs evils pie pacemindthis jikm inda- tijis, vines jisapem stpaka) 7 $M alr gas ee spas ar éatriem ménesi ness 4=44, atskaltot jauno aieas ™ [pecan a iikmi afi 163 mines, parsizinet ta uz fetri, Kes dod 65 FM}, za darba' ode méjs no 1, §. 1950. lida izbrauksgnal biis besdarish vinam bez tam vl pien3- alga at age ali vat on eng tae gar 1G ab ® 6b » FAQEFOVUGs Pat td, cik ug Win? bijis ber darba, Ronkrats padtioms S] summa big 55 or Hm th iendk Sidi: algas nedekla kum poteikts, ka tcelonal padott sa vies Hakumam (Steuerpilicht) tik vinj nzturag Virclji,; Katee lesaketa méne- al akajta par pilnu, resp. vieu ki nodel- a+ | Foty Pit , th tad nonfotae view nodok- +e kumam pa Klauts Paneer nee i: BS payisam ropes 1726 D be pirvaldes sagemte sstarha, pabalito

F70 Mm 1990. g. (t. 5. teoretis- M (DM 1290:E tas),

igi, Kamer }

129.500 personu bez noteiktas profe- sijas, Tai pasa laiké 18.637. 000 je- dzivotaju apeietinati un nosuiit uz koncentracijas nometném [ekskrie- vijé un Sibirija-

mirusi bad& vai sargu noslepkavoti.

kg|Ukraing 1933, gadi bedi mirusi

7,496,000

Ka Pad. savieniva nepartraukil audgis koncentracijas nometgu ie- mitnieku skaits, tas redzams no D. Dalling un B. Nikolajeva gramatas Forced Labor in Soviet Russia, kas imnfkusi ASV 1947, g¢. Ja 1929. g. roncentraetfas nometnés bija 750.000 femitnieku, tad 1932. g. jau 2 mil}, 1996. g. —~ 5 mill, 1640. g. naficNs milj. un 1948, g. jau 12--15 milj. Ar Siem skaitiiem nav salldzinim{ pat vienetilighkia cariskai re%Ima adi, kad cleturnos feslodgito skalts no $4,006 (1803. g.) sasniedza 170.000 Isl

pirms pirmaé pasaules. kara.

Ja Vide 1999. gadam Pad. savieni-

kad Das komitnisti Iba. aie igo no} dkds bavas ai ee sa

notiek jau lielé. er un Sites daja ar tyurpindjuma draudu = pa- sauié,

Vaeu avoti zino, ka Austrumpr®- sija brivu civiliedzivotaju yairs nav. stradnieki darba Saiatlti ar militaru paveli un sadziti koncentracijas no- metiiés, 90 proc. Austrymprisi{é palikulo vdcieiu deportéti uz Pad. savienibu, Vinu vieth fau lHdz 1946. g. atvests valrék nek4 pusmiljone Centralkrievijas un Uhkrainas ledzi- voliju. No tiem (péc padu krievu zinojumiem Kaliningradskaji Prav- di} gada laika aizbéguii 80.000-- 100.000. Tagad karta pienékusi Vol- gas tatériem, un vinu pirmais trans. ports (8000) jau ieradies Tilzité. Kops kapitulacijas krievi ancietind- ust 280.000 vaclelu. Lids sim at- brivoti tikal 22.000, piréjie vai nu mirusi, vai deportet! uz Pad. sevie- nibu, Katra astoti view gimené triket kada piecerigi, ko noniivé- jusi vai aizvedudi krievi. Kad 1045, g. likvidéja Uleovag koncentracijas homeini, 20 proe. ieslodzito bija mi-

3. THEI bada navé. Naver nometne

ijamo summu 5 ae Kok jisapem atpar

E-) Jamies prasija 8000 upuru. Sak- ,{Senheugeng parbivéta 100.000 ieslo- | dxitiem, kur Hitlera laikaé augsta- Kaig jeslodzito skaits bija 14,000. Latvija pirmi krievu okupacijas | gada noslepkavoti wun deportéti a 800 cilvéku. Procentudli tas ir

Kugis beidzol

Stokholma (vv). -~ Kugis Goran‘

"| ar 30 baltiesu bégHem, kas bija no- g-| Gomajusi izcelSt (lak uz Kanadu,

bet ko zviedry jestades Géteborga

Dy alztur@ja, pirms dasim dfenam iz-

ghtis jirG, KA jaw varéjim Latyijas] yfz4

%5. numur& zinot, aiztur$anas ie- mesli blja Joti neskaidri. Bai saka- ribd milsu Stokhelmas koresnon- Gents griezas zyledru arzemnieku komisijf, kur noskaidrojis, ka pé- déjai al lietA nav bifusi dari%ana. Baltletu b&gliem katr& laik& atlauts

ari, No Zviedrijas izcelot, ja ir iecelota-

Al nedokiw W HikcmE bes tam ir us- Skaitita vesela yirkne lendkqmu, kurl nav patianti algas nodokla likumam, par Ko jipaintercs3ias ftinanéo pilrvaidé, Piem., pensijas lidz 600 DM gada, grati- fikGcifag Wdz 300 DM, siimo sag, izdevaml, salstith ar daryba mekléka- nu, ja tie jan Gutomiticht nay teskaititi

*faplickamad summi, T3 pic kvitim on ré-

Pitta ttiecign Jiggma par algas no- dokja ixildzinajumo iste, g, lesniegt ar

~| kiniem nozim k kopa : ¢ OL. al tad, ja tle patsnledz

Mar. lar, 3. KRigole

nas viza vajadzigaji valstl. Policijas iestides G&teborgi pa- skaidro, ka tim bijis uzdevums raudzities, lat kuga inspektora (kurt, starp eitu, patreiz atrodas 6 nedélu ilga atvalindjuma un nav sasto- pams) aizliegums paliktu spéka, Sa- runa, ko nevar apzimét par ofici- alu, tika paskaidrots, ka bijusi ga- dijumi, kad baltiedi no ostas izbraue ar atjauto pasazieru skaitu, bet id-

ra nelegali uznem yél vairakus, rie

4.977.000 no tiem].

tas Tealer ja ASV gada laika raudety

9.400.000, Slepkavibas un de

os krieyvu okupfcijas ne : cijas pédéjos kri ade 5 it ) sikumam no Lietuvas 6 : 800.000, Latvijas -—~ meee, Igaunt-

dos strauji suguiss.

jas — 200,000,

Ruminija Donavas — Melnie jie ; ras kanali rok cietumnieki un Ron | centracijas nometnu iemitnicki. Po ja no Katinas péc atmaksas tau 3 noslepkayotie poju virsnieki, Ung | savus upuyus jau prasijusi Korea: a Fronté, ko dazu stundu laika raud- @. ja vn leguva, strasti roared, ke pavirl sagietam rokam un Sivina: .

brici galva. Seula notikusas mag; slnphavioas wn iztékingSanda ar koe. minisma pretiniekiem. Nogalinata:

ari vienigd Korejas parlamenta lo-

cekle ~~ sigvisie.

Kur palikuli japanu un vacu ke 3 ra giistekni? — Krievi oficiali Zing. B 3 judi, ka Pad. savieniba vél atroda: a

98.000 japBnu kaya gisteknu. Uz te, | al

Koministiem pfirnemot varu Kt 4. nS, ari SY milzigi zeme Maskaval' 7 . kiuvusl par milzigu vergu reretvue J Gru. Jau tagad deportactiai uz fie 7 UN’ birijas raktuvém , sagatavots miljons

einieéu. ¥

‘Lielus upurus k& pala yieniba, td tis okupétia zemés pre-

sfjusi Jauku kollektivizaelja. No |

Latvijas vien 1949. g. deportétas

80.000 zemnieku firnenes, val vite | maz 100.000 cilvéku. Un tle ir ie-

mesii, kAipSe pasaulé fedien tlke

daudz posta, sipju, nelaimju. Pee —

Starptautickd Sarkand- Krusta ste-. tistikas, pagrels ir 60 milj. béglu, no kuriem 16 mili. §00.000 Vidéjos austrumos, 700.000 Grieklji, 12 milj. Indijé, 800.08 Burma un daudzi miljoni Kina un Indonézlja.

~=1000 jaunu b&glu,

Un vai tad nu nay vairaék kf talge 2 niba ASV drictu viceministra Torpg vardiem, ko vins teica UN saimnige

eTbas un sociald padomé: -~ Pad |

Savientbas parvalditejA angabald aa {

Vacijas lidz Sachalinai, no Lapu-w mes: lids Advijal- verdzibl: drive 64 CBS sa.milfi. A més. vararn| difodi sect nat: visur, kur vien nodibinas kt ministy rezims, gus lidei tet vere gu darba sistéme, kas spfedu darba metodes, kas Sinfs val-

stis “pastavéja pirms simt gadiem. — .

Bet ar to vél nekas nav lidzéts, Ar nosodijumu starptautiska foruma’ siepkavibas nemazin§fs, koncentri- ¢cijas nometnes slégtas netiek un né- tiks. Tas aug un augs avgumd, Bet kas tad ir tas lidzeklis, kas visd pae saul& var izbeigt masu slepkavibas, atbrivet ciivéci no posta un ballém? — Nekas cits, ka kar3, kaut arf asl- nains un upuru zind vél neplere- de&ts. Ja tredd pasaules kara uzvae rai bitu vajadzigas kaut desamit Hi-

rosimas, tad tomér, Mdzi skaitet kri-

tuilos kauias Jaukes, upuru skaite ne-

bils Heldks nekA th saucam& miers laiké, kad p&c Kremia pavéles slep-

kavo jau gandriz visi paseaulé, Un Sf ir trebi pasaules kara isteng jéga, kuras izprasanai deré@tu iegau-

mét no krievu koneentracijas no-

metnes izbéguéas techietes Jerens- kas vardus: — Cityéks, kag eg! vél Drivs no sarkands tirranijag iedoma kaut bridi, ka viené diend ari Tava dziviba var nebit, un eri ug Tava Tokam un muguras ver tikt uztetoe yeti numuri, ari Tu vari kjit tes, kas es biju. Padoma, cilvék, par ie lespeju un kapéc tas viss fa ir, —

Ev. Freivalds

izbraucis yura

kam rodas zinfms risks okeana Skérso§anai. Bez tam zviedru iestée dém bijuSas zindmas nepatikSenas

ar Kanadas sitniecibu par baltie- a

Siem, kas izbrauc bez ieceloSanas m.

Sarund ar Kanadas sitniecibu mi-

su korespondentam tika loti nopietal |

paskaidrots, ka iestides Kanadi stingri raudzistes, lai lecelo§anag doe kumenti bitu kArtTbS, Tika nora- dits ari uz to, ka Melikajos zviedru dlenas laikrakstos Stckholma wun provincé vairakas reizes bijudi fee vietoti paztnojum{ ar augsttk miné- to norddijumu. Citadj jebraukSanu uzsKatis par neatlautu robezas par~ leSanu.

Patiesos gizlieguma apstakjus ne- lzdevas noskaidrot ne kuéga kaptel- nim, ne arf miey korespondentam, tatu japiezim&, ka isi p&c tam, kad lietu nodeva caurskatiganai tieslietu ministrijai, kugim tika dota atlauia izbraukt, Jilcer, ka tam cela negé- disies nelkas launs,

Pad. Ta

Centrflelropk,

RietumelropS vien, pée i TRO zinkm, katru dienu feroedas BQ

atgddina ple |

st nk Saules staru iia a siituma veida gg va an Ait, slipSk scien y ¥ pa Nelaku laukumu, NOP ms, un tad ary i

Kcrit, jo to jedarbiba mae

tam alfoakien stariem 9

leg celS caur atime n mosfaira tos vairak uisile. Pe Tropu gen meng visu canes

a all $i Wine “he mu a patel ari tam, ka. : if tim pale, 10,5 lida 185 0 abiqve —

| widBiis temperitdras ix.

90°, Temperdtiras. an at nay lielas. Jédzigna par laikiem tropu joalk & nav. "tng a yatora @l. ma & saule ir visaugetax, i jank 1 decembri viezemak,. =.

Méren’ josla saule nekaa 4 sniedz zenitu, Tur jar krast: gada latki, jo vesara:d. — rikke, i seule augetde, Gepe nas garums, atkaribé 20 ir no 183. sania | tuVvuln ete Hee as

en tov Ve os

tlem loklern io Helikea stélank da laikos, un arl dienas gayuml méram Latvijé (ue $8 platur naa garums geda lnikh eviewt 6 lidz 18 stundam, Dienvidvi : 49° platuma) no 6 lids 1¢. Auksté jeb polrd joal: te ‘tira: gada amplitidas ts: lit lu tuvumd pat visu gadu ter tira turds zem 0°. Raut in dienas garums piirenied: 'M i un polos ilast pat 6 midelus pat vasard apstak|i deivibal } Nelabvéligi, jo vasera it joe

Baule spid zemu un nespej zi

milzigos ledus biflrus, jédziens par dienas un ny mu milsu. izpratné ae a mi. Palos polos ety ;

Nads ar vasaras garum ie

vente apse aye ra aad

Uz sds uoeeatice

tad ir atkariga no yietas tu ae

Un’ plefilrag :

mt ir mitrs ar samérd ert un ake Ziem hat.

Hele tempertafiiras 5

land) ua eer Retklavti

ziemelu pla peratira fr dior

te straws ees O°. Att €

_ eropas klimaty cron

tki piktums 2 rast “strane pa :

m tempers

- egal dleng Race +i nlelares Tudens festijag. agit, in

hurt Uz §2° setelae : femperSttira te -

mi es € ie |

r 14 . F L, 1

Fe . : apmérarn par r

Tpretim, ot a. meza » bet sen ;