»AMERE FLU — OUR LIFE” —

Estonian Weekly

Published by Estonian Publishing Co. Toronto Lid., Estonian House, 958 Broadview Ave., Toronto, Ont. Canada, M4K 226 E Tel. 466-0954

. Toimetajad: H. Rebane ja 5, Veidenbaum. Toimetaja New Yorgis B. Parming, 473 Luhmann Dr., New Milford, N.J.,USA.

!

Tel. (201) 262-0773.

.Meie ent ‘valaandjaks on Festi Kirjastus Kahadad. : AS su. &. Weileri algatusel 1950.

yw iMeiea Elu” foimetus ja talitus Eesti Majas, 958 Broadview Ave., Toronto, Cnt. M4K 2R6 Canada — Tel. 466-0951

| _ di}

Tellimiste ja: kuulutuste vastuvGtmine igal tédp. kl. 9 hr,— pl, esmasp. ja neljap. kl, 4 hm.—8 6., laup. kl. 9 hm.—1 pil.

»METE ELU" tellimishinnad: Kanadas 1 a. $37.00, € k. $29.00, ak. $15.00; USA-sse — 1 a. $41.00, 6 k. $23.00, 3 k. §17.00; Ulemeremaadesse — 7 a. $46:00, 6 k. $25.00, 3 k. $19.00. Kirtpostilisal Kanadas: 1 a. $28.50, 6 k. $14.25, Kirt- Ghupostilisa USA-sse: 1 a. $30.80, 6 k. $15.40. Shupostitiss iilemeremaadesse: 1.4. $56.00, 6 k. $29.00.

Uksiknumber —.65¢

Kuulutushinnad: 1 toll tihel veeru! — esikiiljel $5.00, tekstis | $4.50, kuulutuste kiiljel $4.25.

=

MEKBEUEL NTT ATLEEARA WSR a rv rr A

Frank Milleri finantsiline kirves

Ontario rahaminister Frank Miller meenutab metsameesi kirvega, kel- _ lel varréots kaes ja tera uhab metsas ringi, nii et lastud lendavad. Mets, kus 1a oma kirvest vibutab on maksu- maksja Ontarios. Kéik, mis valitsus valja métleb, peab maksumaksja val- ja maksina. |Kui. kulud tervishoiule

-valitsusele rasked kanda olid, oli

Miller tervishotaminister. Ta lihtsalt Vikvideeris Ontario haiglates 1080 voodikchta ja nende voodite arvel on haipetel raskem haigiates paiguiust lerda.

Nid ofi Milleril tarvis oma eel- arvelist puudujaakt piirata, ja ei nai- nud teist vGimalust kuj Ontario mak- sumaksijale lihtsalt 5-protsenti olsa keerata. Arvestades teist lisamakse, ei Miner ega Ontario valitsus ei tund- nud sooja-‘ega kilma, et igasugune maksutous valitsuse poolt tahendab inflatsioonilist téusu ajal, mil Kana- da muretseb inflatsioani vahendami- se parast nin, 6/5 protsenti tousu- maksimumi niol. Just nid, kus int- -latsioon- on naitamas pidurdamise tu- lemusi, tuleb Miller .uwute Ontario ‘maksudega.

Ontario « Hospitali ‘hindlustuse gaksud Hihevad ilesse 5 protsent.

Preemiad kerkivad $28.35 kuu kohta,

iksikisikule ja $56.70 perekonnale. Need haighakindlustuse mahaarva- mised palgatsekilt, olles kérged se- nind, muutuvad veelgi kaogrmava- maks siit peale. Peab meenutama, et seda maksn maksavad miljonid toa- tajad, kuigi ainult tiks osa neist kasu- tab seda kindlustusl, Alkohoolsetele _ joakidele, mis ostetud Ontario mona- polist lisandub kaks protsenti, Siga- retipakk maksa siitpeale 19 centi rohkem, !

- Need lisandid ja muu pokerimang eelarve kaartidega lubab Ontario

puudujaaki ennustada 2,7 miljardit.

dollarii. Eelarves on muidugi pisi- asju, millest ihed ja teised ringkon- . pad tunnevad rahuldust. Sellised on _hditeks viikefirmad, kelle maksu- steuktuur on-korraldatud nii, et nad leiavad teatud leevendust. ‘Viimase

kaudu loodab valitsus soodustada rohkem tédkohti, olenevalt millisedt

viikefirmad oma subsideerimisi ka-

sutavad. Kuid voib juhtuda ka nui, et

yolakoormustesse sattunud vaiketir-

mad kasuvad riiklikud soodustused

oma kohustuste tasumiseks, et siis et- _tevdte likvideerida ja aktsiad iseen-

dale ja teistele valja maksta. Konser-

vatiivide pohimite elustada majan-

dust ainult eraettevotluse abil vaib psaliselt kujuneda ka vastulédgiks, kus rahva raha on kulutatud, kuid twokoht pole loodud, Vahemalt mitts sooviinl arvul. |

See poleks ka eraettevitluse reet- likkus.Sest neid on riigi majapidami- se labi alt veetud pikki aastaid.ja nad

_ on usalduse kaatanud., Frank Miller uued ja korgemad maksumdarad ei

soodusta selle usalduse taastamist. Aga kusagilt ei paista, kuidas tahab Ontario valitsus ise Milleri kirvest kasutada oma kulutustes. Kas ainult 5/6 protsendilist keskvalitsuse vor- melit palgatéusude pidurdamisel va- litsuse teenijaskannas? Pole kuulda, et valitsus tahaks oma teenijaskanda: piirata vai vahendada, kuigi depres- sioonilistel aegadel pole tarvis ili

suure personaali jargi, Samutiei nae, -

et valitsus pliraks.oma kapitaalinves- teeringuid.sest maanteede, sildade

jne. ehitamise projektid on endiselt ' kéteus.

Tési, need projektid rakendavad tditajaid ja ef suprenda todotsijate arvu. Kuid ometi,on need kapitaal- investeeringud ja neid tuleks kapiia- liseerida amortiseerimiseks tulevas- teks aastateks, nagu see igas maja- pidamises on seadusegza nouetav. Sel juhul eelarvelised kulud sisaldaksic

‘ainult kapitaalinvesteeringute amor-

lisatsioone ja mitte investeeringute kogusummasid. See kergendaks ka provintsi puudujaadgilist bilanssi ja atinaks uue opereerimise yoimaluse. Nende viimaluste ja provintsi kok- kuhoidude arvel saaks leevendada

nende saatust, kes tédta ja Baiged ja.

vajavad paremat hoolitsust valitsuse

' dau téime Tallinna Laevatihis

paolt. a mt

| ATOKA MOR

pe

rl

Kas voiks ..?

Ule kolme aastakiimne on vabas pole senini veel midagi katautud tdsi- maailmas tegutsenud eesti tdiendus- selt muuta. Kui teame, et eesti koolis koolid, Ei ole vdike nende idealistide vahetunni aja!, see tdhendab kooli arv, ega pisike nende panus, kesoma otseses kasvatuslikus mdjupiirkon- vaba aega on ohverdanud meie laste- nas, omavahel yddrkeeles kanele- le emakeele Spetamiseks. Pole ka takse, siis pole raske jareldada, et

pohjust nuriseda Opilaste puuduse taienduskooli tuleku pohjuseks ei ole

ile — valdav enamus paguluses sim- tahe eesti keelt Oppida. Kuna tiks- dinuist on ldpetanud tdienduskoali kéik mis kodlis innutult Opitud ja . ¥O1 kdivad seal praegu. praktiliselt mittekasutaiay aine unu-

-Oma kodumaal oskab iga laps eb varsti parast eksami sooritamist, emakeelt enne kooliminekut. Koolis siis pole taienduskoolil vdimatik vaid -viimistletakse ja tiiendatakse oma sihti mitte enne saavutada kui - seda igapdev kasutatavat ja arenevai on suudetud dpilastes seda tahet teki- keeleoskust. Ka vG6rsil on meie‘ap- tada. KAS VOIKS viimaks ometi sed esmalt eesti keeale selgeks Oppi- teaduslikultasemel hakata selgitama aud ja alles siis vGrkeelsesse koali kuidaslastesja noortes tekitada tahet lainud. Eelnenu pohjal peaks iga tai- eesti keele kOnelemiseks? Psihho- enduskooli ‘épetaja yabalt valdama loogid, pstihho- ja sotsiolingvistikud, eesti keelt nii s6nas kui kizjas, Ent .kasvatusteadlased, koolidpetajac,

ameti pole lugu nif. Taienduskaolide moortejuhid ja lastevanemad peak-

_“‘(6petajad on kill edukalt sooritanud sid tihiselt uurima ja katsetama kuni vajalikud katsed, kuid omasugustega leltakse lahendus.mis tagaks meie vesteldes kasutab enamus neist asu- kultuurilise edasipiisimise voorsil kohamaa keelt ja vaneniatega raaki- des talgitakse vGdrkeelne jutt tihti s0na-sonalt eesti-keelde. Range era- pooletusega vaadeldes ej ole meie tdienduskoolid oma i al eesti

HARRI KIVILO

Heinsoo Insurance Brokers Ltd.

Eesti Majas 938 Broadview Avenue, num 202, Toronto, Gniario M4K 2R6.

Telefon 461.0764

.. keele oskust mitte kuigi paljy suut- nud taiendada. Iga Oppetunniga on kiill suurendatud nende teadmisi ees- - tiReelest, kuid selle praktiline kasu- “jamise protsent on langenud lasteaia aegsest allapocle. See lausa mGisiu- sevastane olukord peaks olema teada igale dpetajale, koolikomitee liik- mele ja’ lapsevanemale,. ent ometi

NELJAPAEVAL, 19, Mati — THURSDAY, MAY 19

wet oa ee en

»Mere Ela" | nr, 20 (2733) 1 1983

- Ontario suurendab vaimse tervishoiu toetusi

Ontario tervishoiu minister Lar- ry Grossman teatas pressi-kokku- tulekul, et Ontario provintsivalit-

Sus on madranud 1,5 milj. dollarit

| Ghiskonna vainise tervishoiu infer-

»Rahuingel* rakettidega.

Andropov likvideerib vastasrinda

Kohe parasi kommunistliko par- tei esimeseks sekretariks saamist ning N. Liidu kéikvdimsaks juhiks juri Andropey hakkas end vabas- tama Leonid Brezhnevi mottekaas- lastest ja iimbritsema end ustavate - KGB kindralitega. Uheks viima- seks ning silmapaistvamaks Brezh- nevi joone esindajaks ning And- ropovi tugevamaid kritikuid Kons- tantin Chernenko of kedunud ave- likkusest. .

Seilest jareldatakse, et Andropoy

loeb end ktiflalt tugevaks, et oma vil-

mast ning tugevamat vastast likvi- deerida. Mitmed valisvaatlejad ‘on avaldanud arvamist,.et Chernenko oma pooldajate abiga k6érvaldab

Andropovi ning kujuneb N.. Liidu

uueks diktaatoriks. Praeguses vdi-

-muvditluses Andropoy naib olevat

suuieline kindlusiama oma posit- siooni ja kujunema uueks Stalini ké-

vakdelise politika teostajaks, eriti

voitluses dissidentide vastu. Konstantin Chernenko konhta mar-

givad valisvaatlejad Maskvas, et te-

ma oli ainikene poliitbtirao liikme- test Maskvas, kes ei olnud Lenini siinnipdeva tahistamisel. Ta ei ole esinenud lavalikkuses parast 30. martsi ja tema ei vGtnud osa kommu- nistlike riikide juhikonna konve- rentsist Ida-Berliinis, kus taisegi pidi

esinema ithe ettekandega kut kom-

‘LUGEJA KIRJUTAB

"oy

»Meie Elu“ avaldab meelsasti oma lugejate métteavaldusi — ka neid mis ei tihtu ajalehe seisukon- tadega. Palume kirjutada kokku- votlikult ja lisada oma nimi je address. Toimetus jdtab endale ai- guse lugejate kirju retligeerida ja liihendada ning mittesobivuse korral jatte evaldamata.

Kuidas paastsime |

munismi ideoloogiline jut. Isegi tema kirjalikku ettekannei ei loetud seal ette, nagu see on tavaks, kui keegi ettekande tegijatest kohale ei imu. Ettekande Chernenko aseme! pidas poliithbtiroc liige Mihhail Gor- bachov, ilma et ta oleks maininud Chernenko drajddmist.

Gorbachoy oma kdnes riindas USA-d ja teisi NATO riike sdjaliste

joudude suurendamise kava parast,

mis pidi tahendama agrassiooni N. Liidu vastu. Loogiliseks jdrelduseks ali sellest noue, et kdik kommunistli- kud tiigid peavad suurendama ama sijalist etlevalmistust, et mitte ofla sunnitud kummardama lidneriikide noudmisie ees.

Parasi Berliini konverentsi, millest vattis asa kokku 5000 delegaati, Juri

‘Andropov' andis jutuajamise Laane-

Saksamaa ajakirja ,,Spiegel” esinda-

jale, kirjeldas oma isiklikku elu, nar- jumust juua ainult vene kangemaid: | —jooke ja hoida kommunistlikku kor- da. Kiisimuse peale, mida kavatseb

teha- N. Liidu valitsus, kui Ladne- Euroopa territoortumile tuuakse USA uuemad rakelid kaesoleva aas- ia stigisel. Andropovi vastusest sel- rus, et reaktsioon saab olema jdrsk juba moraalse pdhimétte parast, e! N. Liitu tullakse dhvardama. Ta jatiis ldhemalt selgitamala, milles see reaktsiaon voiks seista.

" ee " saketlide riinnaku vastu, kui N. Liit o'¢ ja USA ei saavuta kokkulepet eel-

A/L. Ville’ 1940 aastal 2 aes

venelastelt

See oli august! kuus 1940 appeal Lae ee os sro

ele

kuuluva A/L ,,Vilk‘iga" suhkrulaa- .

dung} Kuuba saareli Glasgowi sada-

- masse Shatimaale. ,,.Vilk’il’ oli kap-

teniks Anso, vanemaks tiirimeheks Artur Pakri, vanemaks mehaanikuks Arnold Lukk ja ming, Oscar Toom- piu clin pootsmaniks,

19. augustil, kui laadungoli laevast

valja lossitud sai kapten Anso kasn jargmisel hommiku! ttihjalt valja

Sita — sihtsadamaks Murmansk. Saadud kask oli Tallinna Laevaiihi- suse peadirektori- hr. Toomara allkir- jaga kinnitatud, mille ta oli annud

~kuskil Tallinnas piinakeldris,

Mina olin hasti teadlik Venemas oludest, clin kiinud Igarkas. Mur. manskis, Arhangelskis ja Leningradis

mitmeid kordi A/L. ,,Maretiga'-

iiheksa suvise hooaja kestel, Nendes

. sadamates oli harilikult metsamater-

jali laadimise aep 3-—4 nadalat, nii et selle ajaga ali vGimalus paljude koha- like eestlastega tutvuneda. Nende hulgas oli palju rohkem ,,valgeid*

kui ,,punaseid’, Leningradi eestlaste hulgas leidus neis isedranis nais|o

seas, kes porutasid rusikaga laualejg lubasid tulla.meile naitama kuidas:

Eesti Riik valitsetakse. Aga ‘Arhan- gelskis eestlased (4 perekondaj olid ieistsugused, kes olid 1927 aasta] Ukrainast sinna ktifiditatud ja pal

~ jaks rédvitad.

Aastal 1931, kui oli Saksamaal meremeeste sireik meelitasid vena. lased kaheksast saksa laevasi meee. konnad maha lubades neile haid tee.

nistuskohti. aende seas oli ka tike _ eestlase nimega, Hellerein kes kaje

Leningradi sadamas meil kiilas, Es).

mese] mail 1933 alime A/L ,, Maret).

ga Murmanskis. Tuli sama hr, Hel. lerein thes oma sakslasest sObraga

jalie metie kiilla. Nemad mdlemag

teenisid siis tihel vaikesel Venp kala. Jaeval ja olid rabalates. Hellerein naitas oma meresaabastele ja iitles.

Oscar Toompuu teise fiiiirimehena

tanklaeval ,,Geod Gulf.

meerimise programmiks.,

Kuna mei! on.tahus vabatahtlike lOGtajaie varu (3000} Onlarios, vdime 1.5 milj. dollariga saavuiada sama haid tagajargi kui 5 miljon dollari kulutusega harilikul viisil. tiles tervishoiu minister Larry Grossman.

_ Arvestades ja meeles pidades kdiki vastuolusid, iileskerkinud prablee- me ja raskusi linnaosades (nail. Park- dale), kus vaimuhaiglate patsiendid on paigutatud n,n, grupi-kodudesse.

Vaitis minister, et uue programm

eesmdadrk on tthiskonna holaku suu- rema hoolivuse arendamine. *

Uhiskonna suuremaks hoolitsu- seks kavalseb provintsivalitsus ka- sulada poolteiseks milj. dollarit jarg- mise 18 kuu jooksul jargmistel poh- justel ja eesmarkideks:

Q@ On tehtud palju muudatusi vaim-’ se tervishoiu haiglates ja dildhaiglate -

valmse lervishoiu osakondades:

© On laiendaltud patsientide diguate ala; | 7 & Vaimuhaiglate. koosseisu. on avardatud nduandvaie tihiskonna- esindajate nao;

Q Pititakse arendada endiste pai- sientide kohandumist ihiskonda.

. Nii minister Grossman, Margaret Birch (The Provincial Secretary for

Secial Development), kui ka Gordon

Baldwin (Canadian Mental Health Associationt president] rdhulasid

‘diksmeelselt tbhiskonna arusaamise,

kaastdd ja toeluse vajadust:

® ihiskanna iksikliikmed on tab- telised aitama neid, kes vajavad fiu- silist, majandusliklu vai vaimset toc- tust, kul nad ise on esmajirjekorras teadiikud vastava olukorra eksistee- rimisest, selle tosidusest, toeiuse va- jadusest ja vGimalusest kaasa aidata probleemide lahendamiseks,

© Esimene samm hairitud vaimse olukorra all kannatavate inimeste. heaks on vastav informatsiaan this- konna kdikidele liikmeiele, eriti aga modisimiseks sugulastele, sop- radele, 166kaaslastele ja naabritele. @ Uhiskond on suurel madral vastu- lav oma ltikmete tervisliku heaolu eest, Eriti kehlib see vairmuhaiglast vabanenud inimeste kohia, kellel on suuri taskusi Ghiskonda ltaas-sisse- elamisega. N.n. ..grupi-kodud" ei lo- hiks olla tihiskonnas jirjest esinev probleem. Pigem peaks see olema lahendus ja vastus!

_ Aselage iseendid vastavasse oalu- korda ja otsige siis lahendusl ja vas-

dust!" kommentleeris minister.

Ajakirjandus, raadio ja televi- sidan mangivad stin vaga tahtsat asa. Posiliivne ihiskonna majutamine on ilimal! oluline, et suureneks ja lale- neks arusaamine vaimsete hairete

esinemisest, nendesi arusaamisest ja

iga Uksiku tihiskonna liikme ldispa- nusest vaimse tervishotu heaks.”

- JOHANNES JARVALT B.A.Sc., LL.B.

ADVOKAAT — NOTAR EELISTATUD PRAKTIKA ALAD: _Tulumaksud jt. rligimaksud.

Testamendid, hooldused ja paranditombud, Uldprakiika.

Ladne-Saksa kantsler sdidab Moskvasse.

Laane-Saksamaa kantsler Helmut twolh teatas oma valiisusele, et kilas- kdigul Bonni on Juri Andropoy kut-

sunud teda Moskvasse kiilla. Séit_

Moskvasse teostub eelseisval-suvel.

Qma kokkusaamise kohta Juri

Andropoviga Bonnis ja kilaskaigu kohta Moskvas, kantsler Kohl sele- ias, et tema peamine eesmark on veenda Juri Andropovil ja N. Liidu juhtkonda selles, et lema Jubab tuna

. Eurcopa mandrile ja paigutada Laa- “neSaksamaa pinnale 108 Pershing-2 — ititipt ja-$8 ristlevat raketti kaitseks.

voimaliku.N. Liidu tuumlaengutega

olevaks siigiseks tuumlaenguga Ta-

kettide vahendamiseks Euroopa ier-

ritooriumil,.

Kantsler lubas j4ada oma olsuse

juurde vaatamata sellele kui suurj sdja- ja tuumrelvadevastaseid de-

monstratsioone korraldatakse Sak-

samiaa pinnal.

sisuga: Teil kui Eesti Vabariigi koda- nikudel tuleb kche laeva.tagasi min-

Paeval (416) 485-3333 .

OGhtul (416) 757-19e

Valimised Itaalias

ltaalia president Spandro Pertimi saatis laiali paclamendi ja kuulu- tati valja uued parlamendivalimi- sed 26—27. juunil, Parlamendi mo- lema koja laialisaatmine tuli pa- rast seda kui parteid ei suutnud omavahel kokku Jeppida uve koa- moodustami- seks. Uue parlamendi poolt tuleb moodustamisele 44-as Itaahia valit- sus parast 1} maailmasoda. Prae- . pune, peaminister Fanfani valilsus jab hooldavaks valitsuseks kuni uue valitsuse moodustamiseni uve

liisioonivalitsusge

parlamendi poolt, |

[eer

Tei Tei iced leh ed

|

Roomast tulnud teadete kohaselt on koalitsigonivalitsuse ,moodus- famises! hoidunud eemale solsia- listide partei lider Beltino Craxi ja sundinud sellega wute parlamendi valimiste valjakuulutamise. Temal on tahtmine saada esimeseks Ifaa- - lia sotsialistlikuks peaministriks.

See on kdik minu kahe aasta tee-

nistus."’ Andsime neile soo!a pesu ja muid riideesemeid. Neil meeste! pol-

nud etiekujutust kuidas vdiks sellest Paradiisist’ paiseda. Andsime nei- le néu ja hr. Hellerein kirjutas kirja Festi Valisminisigeriumi ja mina pa-

nin sele kirja Inglismaal pasii.

Mina oma kagemuste pohjal Vene sadamates selgitasin A/L ,,Vilk'i" meeskonnale olukorda ja hotatasin neid Murmanski kaasa sditmast.

Artur, Pakri ja Arnold Lukk aga

_arvasid, et. kui Murmanski laheme, seal antakse meile uned suured -

10.000 tonnilised !eavad jalgade alla ja mail pole enam vaja ,.surmakiina- de‘' peal sdita.

19. augusti Ohiul sain settse mees- konnaliiget omaga kaasa ja jalutasi- roe kai peale. Magasime 60 hotellis ja

jargmise! pdeval laksime immigral- ° -siconi ametisse poliitilist kailset pa-

luma. Seal aga vahistati meid,

Olime tiled vanglas ja jarzmisel hommikul tuli Eesti xonsul Glasgo- wis br. Dailas meid ktilastama. Ta meie heaks midagi ei teinud, vaid kiskis laeva lagasi minna. Onneks meie hulgas oli ka tiks lati kodanik kita Upe. Tema parast tuli vanglasse Lati konsul hr. Marshal, kes pdastis meid vanglast valja. Siis anti meile load Inglismaal elamiseks ja Inglise lae- vadele t6kohtade saamiseks. Sama!

ajal need meeskonnast, kes olid nous Murmanskisse minema olid inglasie poalt margitud mehed, neid Inglise laevadele ei paigatud enne venelas- tega s6lta minekul.

Moni pdev hiljem kirjutasin Eesti saadikule Londonis A. Tormale ja palusin temalt abi mele palkade kat- tesaamiseks. Sain saadikull vastuse 14. septembril 1940 aastal jargmise

na. Vastasel korral ootab teid kunagi Eestisse tagasi pGdrdudes vanplaka- ristus kuuest kuust kum kahe aas- iani ja teil kui laevast drakargajatel pole mingit digust oma palkade kat- te saamiseks.

19. septembril 1940 aastal sain tao-

koha Inglise laevale nimega ,,Seru-- .

la‘, ja seitse kuud hiljem Liverpoolis vatsin parema laeva nimega ,,Silver- sider’. 5. aprillil 1941 sditsime Liver- poolist vilja, peatusime Halifax’is paar pdeva ja 17. aprillil jaudsime New Yor'ci. Mina sellest laevast dra el kargand, vaid jdin lihtsalt laevast

maha peamiselt selleparast, et olin —

ndinud liiga palju pdlevaid ja uppu- Vaid Jaevu Pohia Atlandil. : Kirjutasin A, Tormale jaJle 1962 aastal ja ktisisin kas see kuuest kuust kuni kahe aastani vangla karistus an

on veel minu kohta maksey kui Ees-. tisse ldhen? Harra Torma vastas, et ta .

ai leia selle kirja koopiat oma kario-

_teegist. Ta kirjutas ka, et A/L .Viik’

sGidab praegu veel Inglise rannave- tes. Tema maletas ka seda, et Oscar Toompuu ja tema seiise kaaslast olid pdastnud laeva venelastelt. Aga sa- ma jaeva omanikud, ka eestlased,

vist pole sellele kunagi mdelnud, et

need kaheksa meeskonnaliiget, kes pidurdasid nende laeva Murmanski sditmast kaotasid oma paijude kuude palgad. ) — Kapten Anso laskis endale kuull pahe, A. Lukk sai surma sdja ajal ja Artur Pari elab praegu Torontos. Raamatus ,,Rehvitud Purjedega il’

peaikirjaga ,,Aerulaeva Elna If" meeskonna [abielamused’’ - Artur Pakri piitiab naidata, et tema olimees kes 'Vene kommissarid igas asjas tile trumpas, | | OSCAR TOOMPUL

| Eesti lipu Paev?

-~selle pealkirja all kirjutab,,Teata- jas" (nr, $) ,.Paéevakaja” veerul »Hooveidaja* muuhulgas:

Eesti’ Pievaleht® toob sdénumi: Uus algatus: Eesti Uipu Paev'' ja

_ Sellega kavatsetakse alustada 4, juu-

nil 1984. Selleks lunakse ka uus organtsatsioon (titeldagu veel. et meil onl organisatsioone palju!), Eestveda- jaxs on Hans Kréndstrém, Sofie: lundsplan, Enskede. Krondstrom on tuntud margi-, templite, miintide mees ja paeval on filatetistlik vest- hus!

i)

-Uue lipu organisatsiooni loomine vdiks olla mdistetav, kui lipp oleks seni unustusse langenud. Fi saa aga kuidagi dtelda, et seda oleks juhtu- nud. Nende varvide ail peetud kaik ESTO-d, skaudilaaprid, laste suve- kodud. eestlaste suvepdevad jm. tiri- used.

Eesti Uliépilaste Seltsi — kui lpu looja — Vanemate Kogu viljaandel iimus lipu 75. juybeliks 1959, a. Stokholmis i126 Ik. raamat .,Sini- must-Valge varvikolmik eesti: jup- les’, koostanud Artur Taska. Tema sulest on ka pikem artikkel ,.Eesti rilgilipu seaduse siind" EUS-i XII albumis (Stakholm 1955) ja rohikesti teisi kirjutusi perioodikas.

EUS korraldas 1959. a. lipu juube- ltaktuse ja on korraldanud pidulikke jumalateenistusi lipu teistel juubeli- tahtpdevadel, Kas ei oleks paris loo- muik, et nemad Jipu austamise tra-

-ditsiooni ka tulevikus jatkaks?

»Meie Elu* nz, 20 (1733) 1963

Ontario uus

TORONTO — Téévdimaluste laomine, maksusoaduslused tarbi- jatele, abi véikeettevatetele ja in- vestecrimise elustamine oitd pea- mised tugipunktid Ontario majan- dusministri Frank Milleri 1983. 5. tligieclarves, mis esilati parla-

_ tendis 10, mail,

Miller titles, ct uus biidzhett on koostatud t6uke andmiseks majan-

dusclu paranemisele, mis siln pro-am

vinisis on vdtmas hoogu. Mirkides,

et majanduslikku toibumist fuhib

eraseklor, Miller réhuias, et ainull

eraetlevallus vdaib luua ptisiva ohk-

kona majanduslikuks: éitsenguks kapitali paiguiamisega Ontarios: Felarves on kdrgpunktideks:

@ 242-miljoni dollariline programm 76.000 tdajou viiljadpelamise ja ajutise ttGkoha loomiseks. |

® mitle enam jaemitiginaksu kuni {, augustini suuremalell naja-§ damistarvetell fa mGGhiitl,

9 abi uuétele furmeritele

@ pikendatud maksuseodustus vii cilevatetele,

@ jatkalu noiste Canada Pensian Plan’i (CPP) ablraha Giustamist:

Miller legi leatavaks eltepaneku miksukorgendamigeks korporatsioo-

nidele, suilsetajatele fa alkohoolsete

jookide hirvitajatele ning ajulise Sn- cia) Service Maintenance maksu, kuid OWIP preemiad hoidis 5 prat- send kdreenduse piiris.

TOOKOHTADE LOOMINE

Miller lisas oma bidzhetile $247 miljonit (dkohlade loomise prog- ranmiks. See sisaldab kava kapilual- 6dde kifrendamiseks, et luua 12.00 (OGkahla ja 19.000 6Gvdimalust lui

GORD programm ja samuti umbe:

HO00 {é5kohla: Ieiste ithiajalist programmidega. Miller lisas $36 mil jenit noorte isédlérakendamise prop ram) ja $14 imiljonit tédliskonn viiladpetamiseks,

Kaptaaltédde programm holmal $247 miljoni vairluses projeklisid mis leastatukse jtirgmise kahe sash kestel, Relarve nimetab kaolisid, kal ledzheid, maanteid ja vanadekodusit moénede aladeng, kuhu mba antakse

Noorte 66vdimaluste programin laheb maksma $121 miljouil fa annnt 160.000 tddkahtla, sisuldades une ki rendatud nearle Wile rakendimisgl programm, mis loob 12.500 16dkoht: jo maksab $25 miljonit,

Ontario kubolab sel gastal $60 mil jonil panusena = fdduraal-provints COED-programmile, mils varuslal ard. ja Uhiskondlike (ddde prograin me. Provinis an ka varunud $10 mil jontl temeks tihistirituseks Olto wag — Coopernlive Projects Employmen

~ Fund.

Uuel tidjau rakendamise Kavi 01 suurosa Onturig bokohlade loumise Diltivdes. Need holmavad: -

@ ligaks 89 miljonit kelme wast: kestel viliadpelainise program onile ard- jo tédslusalal.

,Sojakurjategijad' deporteeritakse kohtumdistmiseks lisraeli?

jeruusalemmast feotalokae, 4

USA. kokluministeceium on kisinu

lisraelili, ul see volaks vastu ondls naisisiimpativcerije: runeceninst peapiiskopl Valerian Trifa, key oi midraiud USA-s deporteerimiseli iy kuna 1a on. omnn aginemisega oh tanud juudi-vastaseid rahutusi 1 maailmasdjn pievit Rumeenla [i Natsidele jahti pidayva kohtumini

‘ teertumi erigsakonna sentne di

Ryan on rakendatud nuicle Wess nelele aAmeccikiagist siya ja piras sija -acgsete juigcolekunmeinik kuritegude jiliiamiseks ~ kes abis lasid follal varjata ping valparannat Ladina-Amecerikasse Sakaa kaitsepe litsei kérgemal ametnikul Pranteu: maa! Lyonis Klaus Barbiel j.l. na sidcl USA-sse, Tema asetditja Nes Sher viihib praegu selles asjos fi roclis, ct pidada seal vastnvard jibe rdakimisi. Ta on seletanud, Shveils, [taalia ja Léaine-Soksam ej suovival Barbict vastu vélta. Nahtub, ef kohtumin. eriosnko on selles asjas sondecrinud pinda kommunishikus Rumeenias — mill st seisukeht aga et oleval selge. Sher peab libirdaikimisi Trita ,, (cistes” kisimusies. Solgitatake kas lisrael omab voimasust peapii kop Trifian dle kohiuméistmise Rohutatakse, et Trifia ct ole isikbik kedagi mérvanud. USA avadused voimaldea end, nalse kriminaals karisinda kui nad ej ole teguisen kas USA voi selle kodanike vast. lisrae! karisias varemali Ad¢ Eichmanni juudivastasie kuritdae eat, feda rodvimise teal Argentiin jira tuues. Nudd on teine “olyke amecriklased pakuvad ,,sdjakurja gijaid” lisractile. Ameerika pres tealatakee, al Trifale jairgneb ukrai lane J. Demjanjuk, ja et kui fisre need vaslu vVdlab, siig on see v2

»pika seeria’ algus. Enam kui koh

dade isikut on USA-§ seni inves geeritud,