-KULONOS POLITI- KAI TREFAT UZ Sa-

mora Machel, Mozambi-

que elndke, aki a kézel- miltban jegyzéket kul- déttaz Egyesult Nemze-

tek Szervezetének f6tit-

kari irodajahoz és kato- nai segitséget kért a Rhodésiaval folyé nem- hivatalos haboruhoz. Mr. Machel — réviden osszefoglalva -- arra

kérte a UN Biztonsagi (

Tanacsat, hogy.nemzet- kézi hadsereggel tamo- gassa az ugynevezett wrhodésial aggresszid” ellen. Mozambique el- noke azt allitia, hogy Rhodésia ,.nyiltan agg- ressziv’’ 65 ez az ageg-

resszid egyre hataro- |

zottabban ,,invazids jel- leget 61t"’. Machel azt al- litia, hogy 1976 majusa és 1977 janius kozepe Ota 1,482 polgari sze- mély halt meg Mozarm- biqueban a rhodésiai katonai tamadasok ko- vetkeztében. Mr. Ma- chel szerint nemzetkozi -hadsereggel kellene har- eolni Rhodésia ellen, amelynek kisebbségi fe- hér kormanya megaka-

dalyozza a ,,fekete tébb- ség’’ kormanyzasi lehe- toségét. Samora Machel

jegyzéke az Egvesiilt nek f6titkari irodajahoz egyedilall6 a maga ne-

meében: eddig meg egyet-

len orszag sem kérte a vilagszervezetet arra, hogy egy habortban se- gitse. Machel valami- képpen elfeledkezik ar-

rél, hogy az Egyesilt

Nemzetek Szervezeté- nek alapokmanya értel- -mében a UN a nemzet- kézi béke fenntartasa- ra és nem haboruzasra alakult. Bizonyos, hogy a vilagszervezet — ki- lonbéz6 okok miatt — ennek a feladatanak a betéltésére mindeddig alkalmatlannak bizo- nyult. Eddig azonban még egyetlen orszag

sem merte kérni a UN-t

arra, hogy egy haborda- ban segitse. A vilag- szervezet fdtitkari iro-

dajanak valasza, ter-

mészetesen, negativ

volt és lényegét kériil- belil igy foglalhatjuk

éssze: a vilagszervezet

semmiképpen sem te-

kintheti feladatanak azt,

hogy egy két orszag ké-

zotti haborus viszaly-

ban tamogatast nydjt- son barmelyik félnek is, Ezzel ér véget a UN va-

lasza, Samora Machel

kévetelésének azonban- van egy olyan pontja, amelyre a f6titkari hiva- talnem is valaszolt és ez

a kévetelés egydltala-

ban nem lényegtelen.

Mr. Machel valdjaban arra kérijegyzékében az Egyestlt Nemzetek Szervezetét, hogy lép-

_ jen kézbe, s biztositsa és. _ tegye lehetové Rhodési-— aban a ,,fekete tobbség"’

Egyesilt Nemzetek > Szervezete ilyen akciét —

kévetelés lényegébol és hangnemébé]l azonban kétségtelenné valik, az, hogy 6 maga alapjaban véve nem érti a demok- raciat. Ez az elsé eset a vilagszervezet rovid és nem tulsagosan sikeres torténetében, hogy egy

allamfé — a ,.demokra-

os ess SN SEEN

‘esékot ka

- valasztasi gydzelme utan—

ciara hivatkozva’’ — ha- borus beavatkozasra akarja rabirni az Egye- silt Nemzetek Szerveze- tét. Maga ez a kévete- lés erés kételyeket ta- maszt az afrikai orsza- gok ,,demokraciajara’”’ vonatkozéan és énkénte-

leniil is felmeriil a kér-

dés: tudja-e egyaltala-

ban az tgynevezett , Harmadik . Vilag’’,

hogy mi a demokracia? _ FRANCIAORSZAG A BALOLDAL ARNYE-

KABAN EL. Egydltala-

ban nem lehetetlen,

hogy a kévetkezé év par- lamenti valasztasa al-— kalmaval a szocialista-

si tudositéja szerint egyre névekszik azok-

nak a szdma Franciaor- | szagban, akik megpré- balnak ezzel szdmolni.

A,,Le Point’ nevi fran- cia kézvéleménykutaté

intézet legutébbi felmeé-

rése szerint a francia_ polgdrok 88 szazaléka el-

keritlhetetionnek latja a

szocialista-kommunista

témb gyézelmét. Tény

az, hogy Franciaorsza-— gon kivil Eurépaban |

csupan Olaszorsz4gban

ilyen erés és befolyasos 2. a baloldal. A kézhangu- — nevit napilap Allandéan — olyan hirdetéseket ké-

ak voltak. Az ,,Ecole Na-

esetleges baloldali hata-

jarta elétt semmi eset-

re sem mond le. A hely-

zet azonban az, hogy egy kévetkez6 évi esetleges baloldali politikai gy6- zelem esetében — éeppen a laza francia alket- many értelmében — az

Hen :

valasztasa, minthogy egy szocialista, vagy kommunista politikust kér fel kormanyalaki-

tasra. A baloldali po-

litikai befolydst az el- nék semmiképpen sem lesz képes ellensilyoz- ni, Nem jelentéktelen te- hat, hogy — a ,,Newswe-

ek” jelentése szerint —a

kézhivatali f6tisztvise- 16k kéziil sokan maris el- kezdtek ,,sodrédni’’ és

x

kijelentették: alapjaban

véve mindig is baloldali-

merikai tjsagiré-

a silllyed6 Titanic utasa.

mutatnak, hogy Fran- ciaorszag népét maris agymossak és megpré- baljak elékésziteni egy

zél, amelyek arra hiv- |

jak fel a. figyelmet; a

legjobb itzleti befekteté-

\ a: : : gee 3 : oe 3 \\ sek Svajeban kindlkoz- _

nak és ,,személyi bizton-

sagot’ nyijtanak.Senki | sem hatarozta meg pon- | .

tosan, mit jelent a ,,sze- mélyi biztonsdg’’ két- | _ségtelen azonban, hogy (== a franeia iizletemberek + 3 igyekeznek felkészitIni | | politikai gyézelemre és =” |

_annak kévetkezményei-— Ye. Erdekes, hogy egy — —esetleges baloldal po- | _ litikai gyézelem lehe- _ téségére felkésziilve —__ _ Amerika egyre vonzébb- nak tinik a franciaiizlet-_ emberek szemében. So- |

*

éra, ezeket mondotta _

lar a kozelmiltban el- mondotta véleményét a jelenlegi nemzetkozi po- litikai helyzetrél egy Paul Martin nevi ame- rikai Gjsagirénak. Vé- leménye mindenekelott azért érdekes, mert Németorszag még min- dig Nyugat-Eurépa leg- stabilizaltabb orszaga gazdasagilag és politi- kailag egyarant. Sok év-

vel ezelétt Sir Winston

Churchill kijelentette: Anglia nélkiil nines Eurépa. Ma nyugodtan mondhatjuk: Nyugat- Németorszag nélkil nines Eurépa és nines Nyugat-Eurdpa es Ame- rika kéz6tti szévetség. A nyugatnémet kancel-

lar tébbek kézétt a ké-

vetkezéket mondotta az amerikai tjsagironak:

| Ugy latszik Jimmy Car-

ter az utolsé 30 esztend6 legészintébb amerikai elndke. Azthiszem, hogy. Amerikaénak végiilis sziiksége volt egy elnék- re, aki észinte és azt hi- szem, Mr. Carter admi- nisztraciéja gy6keres valtozast fog hozni. Hisz év 6ta allandéan beszél-. nek a NATO valsagarédl. Nem hiszem azt, hogy a NATO valéban valsag- ban van. Meggy6z6dé- sem az, hogy a NATO ma is képes a katonai egyensily fenntartasa- ra a kommunista orsza- gokkal szemben és ez a katonai szervezet az, amely minden keleti ka- tonai kalandot megaka-

dottuk az atomkérdést.

Kétségtelen, hogy egy-

re tébb orszag csatlako-

zik az Ggynevezett atom-

klubhoz és ez nem elény,

mert mindez néveli egy uj

“Ws =

Sn NS S

‘habora lehe-

tdrozott idétartam le» HELMUT SCHMIDT, Németorsz4g kapcsola- nvugat-német kancel-

ta megromlik. Egy al-

kalommal Kennedy el-

nok kijelentette: Nem tudok és nem is akarok minden mAsodik nap »szerelmi nyilatkoza- tot’' tenni Nyugat-Neé-

metorszag szamara. Ez

a helyzet megvaltozott.

Ennem varok,,szerelmi

nyilatkozatokat'’ Mr. Cartert6l, mert tudata- ban vagyok annak, hogy

Amerika- és Nyugat-

Németorsz4g kapesola-

ta szilard és az ameri-—

kai elnék tudataban van

annak, hogy Amerika

nyugat-eurdpai politika- janak alapveto tényezé- je tigyis. mondhatnank

egyetlen biztos pillére

Nyugat-Németorszag. Adenauer nem bizott Amerikaban. En bizok

és azt hiszem, ez dénté kiilonbség a két orszag

kapesolataban. Meggyo-

zodésem, hogy Jimmy Carter tisztabban lat- ja anyugat-eurépai kér- | dés jelentéségét, mint elédei. Amerika és Nyu-_

gat-Németorszag sz6-

vetsége ma erdsebb,

mint valaha is volt, s

ennek egyik lényeges té- _ nyezéje a Mr. Carter és a kozottem lévo szemé-

lyes rokonszenv. __

AZ ,,AMNESTY IN-

TERNATIONAL” nevii

nemzetkézi, politikai

partoktél fiiggetlen jo- gasz-szervezet a kézel- mfltban Gj jelentést

adott ki arrél, hogy az

egyes orszdgokban mi-

képpen értelmezik az — emberijogokatésazem- _ beri szabadsagot. A je- _lentés kevésbé érdekes része az, amely a kom- -munista orszagokkal | - foglalkozik, mert alap- _jaba_véve semmi Gjat_ / nem mond: anyugativi- lagban kéztudomasu az, hogy a Szovjetunié- ban az Ggynevezett disz- szidenseket vagy elme- gyégyintézeti kezelésre

utaljak, vagy pedig munkataborba és bér-

ténbe keriilnek. Mun-

kataborok még mindig

ikopter-részlege visszatér Amerikéba. ‘léteznek a Szovjetunié- ban, habdér nem olyan nagy szamban, mint ‘Sztalin idejében és a _jelenlegi rezsim igyek- -szik titokban tartani 1é- _tezésiiket — kevés siker- rel. Az informacié a leg-

azokkal az orsz4gokkal foglalkozik, amelyek Amerika szévetségesei és Altaldban a nyugati

nem teljesen felmérhe- tetlen. A nemzetk6zi jo- gasz-szervezet azonban megallapitja, hogy a Ki- nal Népkdztarsasagban is az ellenzéket egysze- riien bérténbe zarjak, vizsgalat és targyalas nélkiil. Az ,,Amnesty In- ternational’ jelentésé- nek legérdekesebb rész- lete viszent az, amely

First Lady két misszionariussal _Brazilidban borténbiintetésre Héltek

SSa zett haborts allapotot hirdetett meg. Ez még ma is érvényben van. Ennek a kilénleges tor- vénynek értelmében — tébbek kézott — tilos mindenfajta sztrajk, szamos utazasi korlato- zas van és mindenfajta

gyitlekezési jogot vissza-

vontak. Marcas elndk in- dokolasa az, hogy ezek-

NWA \ ; S

vilag tamogatasat élve- zik. A jelentés szerint ezekben az orszagokban a dolog megkénnyitése végett, olyan térvénye-

}

ket hoztak, amelyek

mindenfajta politikai el-

lenzést kégtirvényes

bineselekmennyé miné-

az ellenzék tagjai kény-

nyen letartéztathaték, |

tirvényes koériilmények

_ kézétt. Az egyik ilyen _ orszag a Filép Szigetek,

A

: AX SX SS S WN :

CO SS SS SS ay

Jimmy Carter és a nyugatnémet kancellar tréfas fenyképe a Stern’ nevi nyugatném )

Szigeteken tébb, mint 50.000 olyan szemeély van bérténben, akiknek mindegyikét po-_

az orszagban egyre eré- sédik a korrupcié, egyre silyosabbak a gazdasa-

gi problémak és egyre

nagyobb veszélyt jelent a mohamedanok elége- detlensége. A nemzet- kézi jogasz-szervezet becslése szerint a Filép jelenleg

litikai ellenzéki maga-

‘tartasa miatt tartéztat-

tak le, habar hivatalo-

san (és ez a filipino ha-

boris Allapot kévetkez-

tében lehetséges) kéztér-

vényes biincselekmény-

~nyel vadoljak. A masik

ilyen amerikai szévet- ség Dél-Korea. Egy amerikal tGjsagiréval néhany héttel ezelétt folytatott interja soran

Park Chung Hee elnék

elismerte, hogy a dél-

-koreai kormanyzat dik-

tatorikus, hozzatette azonban, hogy erre a

kommunizmus elleni hare érdekében feltét- _leniil sziikség van. Mind-

addig, amig kommunis-

- ta veszély van, nem en-

gedheté meg ellenzéki

magatartas, mondotta

az elnik.

_ AWATERGATE UGY ismert vadlottjainak és elitéltjeinek sorsa is- ~meretes, tudjuk példaul, hogy John Mitchell, Ehr- lichman és Haldeman, jelenleg bérténbinteté-

sebesség.

FQ Es We BSS SSS I beszélget, akiket

SEN

bizonyitani,

ban emberi sorsokrdél és emberi életekrol van

326, talAan nem érdekte-_

len egy pillantast vetni azokra, akik a Waterga- te ligy masodik soraban szerepeltek, neviik azon- ban sohasem keltett szenzaciét. Ime, né- hany: George Hearing,

44 éves floridai adészak-.

erto, aki 7 hénapot tol- tétt bortonben, jelenleg ismét agglegény, mert kozvetlenil kisza- badulasa elétt felesége elvalt téle, régi tigyfelei (a kiesett id6 miatt) el- hagytak és jelenleg nem tudja, hogy mihez kezd-

jen. Anthony Ulasewicz,

new yorki igyvéd, ugyan-

esak megélhetési gon- ‘dokkal kiizd, a Waterga-

te iigy ota alig tud ugy-

feleket kapni. Kommen-

tarja: Nem engedem, hogy a kesertiség urra legyen rajtam, mert ez megroviditené élete- met. Virgilio Gonzalez, akia kubai betérék egyi- ke volt, jelenleg Hiale-

ahban (Fla.) él és régi mesterseget folytatja: _lakatos. Véleménye az,

hogy ma sem banta

" meg, amittett, mert alli- - tasa szerint a Waterga-

te betérés célja az volt, hogy felfedezzék:

mi- lyen kapcsolatban van Géorge McGovern de-

mokrata szendtor a

kommunista Kubaval. Mr. Gonzalez elismeri, hogy ezt nem sikeriilt he- kijelenti azonban, hogy a dolgot mégis érdemes volt megkisérelni. A masik

Watergate bet6r6, az

ugyancsak kubai Euge- nio Martinez, ennel le-

nyegesen keseriibb és

nemrégiben a ké6vet- kez6ket mondotta az 0j-

sagiréknak: Tévedés

volt az egész dolog és sajnalom, hogy részt vettem benne. Amikor mindez kideriilt, a Fe- hér Hazt6l semmiféle ta- mogatast és segitséget

nem kaptunk. Mr. Mar-

tinez, aki valamikor autékat adott el, jelen- leg Miamiban él (senki sem tudja mibél és sa- jat allitasa szerint sze- geny. — Ezeket az em- beri sorsokat azért is- mertettik réviden, mert ezek az emberek azok, akiket csak meghurcol- tak, de nem kaptak ref- lektorfényt, nem irnak kényvet réluk, nem kap- nak pénzt sem és a tele-

-viziés interjubél kihagy-

gate lgy igazi karosult-

jai, mint ahogy minden

politikai botrany igazi

kérosultjai a kisembe-— rek, azok, akikrél senki sem beszél, mert nem érdemes réluk beszél- —

CORRE: