‘damist ja mimlikke

kust

VABADE EESTLASTE HAALEKANDJA

—VABA Ceen

; VALIAANDJA: 0/U Vaba Eestlane, 135 Tecurnseth St Toromtos, PEATOIMETAJA: Karl Arro

| TOIMETAJA: Hannes Oja |

-POSTIAADRESS: P.O. Box 70, Sta.'C, Toronto 3, Ont. M6J 3M7

‘TELEFONID: toimetus 364-7521, talitus (tellimised, kuulutused, eksnaditsicon) 64-7679

TELLIMISHINNAD Kanadas: nastas $30.—, poolaastas $16— ja veerandaastas $9, kiripostiga aastas $48—, poolaastas $20.00 : ‘ja veerandaastas $13.50.

TELLIMISHINNAD vilfaspoot Kanadat: gastas $2. —, poolaas- tas $17.— ja veerandaastas $9.50, Kiripostiga USA-s: sastas : $53.—, peolaastas $27.5) ja. veerandaastas $1o.— LENNUPOSTIGA tilemere-maadesse: aastas $62.-, poolaastas

£31.50 ja veerandaastas $16.50

Andresat siuudatus 20 ¢.

— Uksiknumbri hind 3 ¢.

FREE ESTONIAN Published by Free Estonian Publisher, Ltd., 135 Tecumseth St. Toronto 3, Ont. M6J 2H2

raid

~ Belgradis toimuva Euroopa jul- veolekukonverentsi nii-idelda re-

videerimiskonverentsil ‘on nviid:

iG ja tegevus We viidud komis- jonidesse, kuid Belzradist saabu-

inud napisénalise informatsjooni

pohjal vaib otsustada, et asjad ci arene kaugelthi nii sujuvalt nagu Hiiimeriikides enne konverentsi

| ~~ algust arvati, Inimoiguste raken-

damise kiisimus,: mida miime

'” \auneriigi esindajad Iubasid Bel-

opadis tiles vatta: ja N, Liidult Ja ieistelt kommunistlikkudelt riiki- delt- aru plrida seHe probleemi iahendamiseks astutud sarnmucde kohta. @i ole kiibetki kohalt nih- kunud. ning venelased ja teised raudecsriiletagaused rahvad ima- nipuleerivad osavyalt’ komisjoni-

des, et arutada kéiki teisi kusi-

musi kuid lutitada

naevakorrsst -valija

probleemid. . Belgradi informatsiooni vohjal

konverentsi inimoiguste

‘an konverentsil té6 alanud sdja-

lise ja poliititise defenc ming ma- -jandusliku. kaostoo ‘arendamise

komijsjonities, Kuic sellevasiu ei | pot jal on

nte kelmandas komisjonis,

vltanmunine Belgradis

guste kiisimuse viga domineeri- yalt esile, saates isegi isikliku kirja noukopude tihtsamale dissi- dendile Andrei Sahharovile je, vottes Venemaalt vilja saadetud dissidend{ Bukovski Valges Ma- jas vastu. Nendel saromudel oii iildiselt julgustay moju N, Liidu ja teiste raudeesriidctaguste inimdiguste eest véitlejatele, mi- da kinnitasid ka vastavad. initn- jiguste néudmise deklaratsioonid

Tshehhoslovakkias ja Rumeenias. |

Kahjuks tambus Carter oma esiaigsest agressiivsest ja mMojtt- vast hojakust vilis- ja sisepoliitt- listel kaalutlustel ning N. Liidu juhtide ja: Uhendriikide detente politika pooldajate survet peat- self tagasi. ¥iimase} ajal on ta tnimoiguste kusiimust konumnunist- likkudes riikides ainult pigusall puudutanud ning tunneb rohkem huvi Louna-Aafrika rassikiisimus- te kui inimkannatuste vastu WN. Liiius ja testes raudeesriideta- susies ritkides.” Kommunistlik- kudest viikidest saadud andmetc' sealsed ininodiguste

mis| cest vijtlejad viga pettunud Car-

pidj arutama Mmimodigusie. raken-| tert poliitikast, kuna Carter andis

kuidagi vedu votnud. Vene dele- gatsioont- esindaja Vorontsov te-| oi ettepaneku, ef konvyerents

‘peaks tegelema peamiselt selliste

probleemidega: nagu seda 0n transport. energia ja keskkond, mis olevat. alulise tihtsuseza koikidele riikidele. Teda toetasid -_raudeesriidefagused Tigi ja ine selt on Ka osa lalineriike selle

d ‘

kontaktide! valjude pasunahelidega miirku, isomist H4bi raudeesriide, 166 seni! cl ta alustab

suurt aktsiooni iniméiguste jalule seadmiseks kuid peagi selgus, et kogu set aktsioon jki ainult pasunaheliks. Mainitakse, et sce meenutah 1956. austat, kus Ameerika HAS julgus- tus ja tiivustas Ungari vabadus vaitlejaid edusi vditlema, kuid ti ligutanud — hende SOTMEL.

Ruudeesritdetapused dissiden-

pooli, kunz nad kardavad vene-| gid on veendunud, et Uhendriigid

lastega kokkupdrkeid inimoigus- | ja teised Liineriigid saaksid aval-

te esiplaanile tastmisel. Uhendriikide peadelegaat HKet-

-gradis Arthur Goldberg on oma

seisukohtades keikunud tiles ja

dada kommunistlikkudele ritkide- le majanduslikkude vahendite ra- Kendamisel tugevat ja moju- voimsat survel. kuid selle ascruel

alla. Uhest kiiljest. on ta réhuta-| on venelastele ja teistele komrmou- nud, et konyerents peaks panera | nistlikkudele rahvastele jagutud suurt rohku iniméiguste kusimu-| heldei kel krediite, mis nitid on

se kasifamisele kaid teisest kill- jest on ta raudeesrijdetaguste rii- hide kritiseerimisel olnud vaiga

_ pildsénaline ja tazasihoidlik, tés-

tes kill esile Helsing: kokkulege-

” te rikkumisi, fuid jattes deliftaat-

selt ja tagasihoidlikult hinetama-

ta need riigid, kes on siiudi inim-

diguste piiramises ja vagistami- Res, a Oo Uhendrikide .ja teiste lainerii- kide sordiini alla surutud esine- mine on suurelt osalt tingitud presitent Carteri koikuvast heia- inimGiguste. kiisimuste kitsi- tamisel. See ebakindel heiak ei

‘ole oma meoju. avaidanud mitie

ainult Belgradis vaid ka M. Liidy

Kile dissidentide ridades, kes ar- vavad, et neid on teataval miaral petetud. President Carter tostis Valgesse Maja asumisel inimo:-

" Lugeja kirjutab

Kus? On Sulnud mbiste ailemangud?

Meie igapievaseks tarhesdnaks

on vumasel ajai saanud mdiste

»Killamangud’. Sellest on palju rddgitud, tehakse kavasid killa- mangude™ korraldamiseks, kujun- datakse killamiingude* sisu, - kuid ali monigi on kiisinud, et mis need. , Kilamineud’ Gieti ou ica

"a 4 eT Ras LET jt Ue eae De ne Tees ey a ep age ey ' t. ae pn a Aa: oi ao os ee eT ' _ : ' .

'ja teiste raudeesriidetaguste rii-'

paisuned juba 40 miljardi dolla- rile, milliste tohutute summade fugasisaumise voitnalus hakkab tegema ldanemaailma pankuritete juba muret.

“Feie ikhete oma ahnusest val- ja suurtele teenimisvoimalusiele. kuid kommunistiikkudele riikide- le antud dollarid, margid ja fran- vid on kunlid, mis havitavad nimodigused Ida-Euroopas,” mai- nis surkasiiiseli ulkts: rumeeniane, Ja see oleks suureks kaotuseks kogu: inimkonnale, kui vaba maa- iima rahvad eesotsas Uhendriiki-

fega Heilgradis samas vaimnus

ois politikat ajavad, tehes sun- ri jarelandmisi kommunistliikka- dele rikidele, havitades sellega

koigi allaheidetud | tahvaste fug-

dusesademed.

Rh. A.

el theski eesti entstiklopeedias (ei

iseseisvusaegses ega hilisemas), ei sOnaraamatuis <(Muugi vaikeses, ,igekeelsuse SOnarzamatus“ ega sells uustritkis, ega ka mitte Saa- resie ,,Kesil Keele mdisielises sé- naraamatus) pole sellist séna olemas. On olemas kiill s6na killa- voor ja killas aga see on mGistes ,nende vGi teiste killas“, s.o. té hendusega hulgas, ka kambas. —

Kas on kedagi kes on teadlik kust:see sOna on tulnud, mis meile

ere OEE URE tt

| |

igapdevaseks mdisteks tehtud ja!

SS en E om cl ey re re ies fi pe fame tar

oe Se 2 ie

Neljapiievai, “O, oktoobri digas oppetat Toronto atikoolis etsti keele kursusel edasiiéudnitile, mis toimub moodunud aasta eeskujul. Kui eelmisel aastal oli osavétjaid 11, siis tinavu on registree- ritud 17 {lubatud Wenumikraks on 18}. Puldil esi mene loeng Victoria College’t

: prof. Yello Salo.

Nr. at

‘iKommentaarid

N. Liidu ja teiste kommunistliky riikide juhid kinnitavad pidevait kui Snnelikulé elavad inimeser »punases Paradisis’, kuid nad ot

_{snuda seletada, miks kommunist- | kkude

rezhiimide elanikud «aii palin alkohali tarvitavad, On see

tingitud alkohooisete jookide ker- gest kiittesaadavusest?. Voi nende

odavisest? Voi on sitn Koguni Le- pemist psuhholoogtiste problecmi.

degx, kuna elu noukogude korra

all on nii stinge, kurb ja viiljavan-

| kui | tosta?

' seisab Ao Loo

rues, ‘Foto:

Kanada tihisuse sailifamisel tuleb arvestada

ka etnil

Ontario Etnilise Pressi

Tema Majesteedi kuninganna Elizabeth If kiitaskiigu pubul Kanadasse vottis Ontario Etnitise Pressi

iste oruppl

‘ idea.

Uhingu deklaratsioon

et inimestel ¢f j42 mung ile meeleheitest Uintsals klaus

feta,

Wks Jlineriikide | sotsioloog, kel le} oli hiljut? véimalus kiilastada

N. Liitu ja lda-Euroopa raudees- .

riidetaguseid riike, kinnitas, — et [inemaaitmas ei tarvitata kasi-

| gil nii palju atkohoolseid jooke kui

kommunistlikkudes rilkides, .¢riti N. Liidus, Tshehhoslovakkias, Pow.

jlas ja Ungaris. Tshehhoslovakkias:

ja Ungaris on vilmasel ajal alko-

hoclsed joogid keelustatud etlevo. ‘iste sédklates ja kohvikutes ning

molemad riigid. on andnud vilja

uusi seadusi alkoholismi pidurda-

miseks. Poolas pidas partei pea-

| sthretiir Edwad Gierek hiljuti ko-

liiigse alkoholi ;mainides, et joovastavate jookide ‘tarvitamisega kaasuvad lyidrnahted nagu korruptsioon, rii- gi varanduste vaiskamine ja vir-

| Uhingu juhatus oma £3. ektoobril 1977 toimunad koosolekw) vasin jargmise deklar atsiooni:

Juba kaua aega enne Kaksik- ' Etnilise ajakirjanduse -esindajad | koondama oma joud ja tdestama,| keelsuse ja Kaksikkultuuri Kuning-

liku Kornisjoni rakendarnist oli et- nilise pressi iiheks eesmargiks Ka- nada uhtsuse viljelemine, markis 1970,. aastal riigisekretariaadi side- ohvitser G. P. Allen oma rapordis Oitawasse. :

Kanada etniline ajakirjandus on tegelikull milme aastakiimne kes- tel mitle ainult kaasa aidanud im- migrantide sisscelamiseie Kanadas ~ vaid on olnud tésiselt huvilatud

Kanada valjaarendumisest Ka- ‘otniline ajakirjandus ei saa jaada

ada rahva ja terrifoormiuni ter- vikiluse Vainis.

Immigrantide arvu - suurenemisecs laienesid etniliste ajalehtede ja ¥- rivediiste publikatsioonide tege- yusvali ja kehustused ning ‘eluuli-

| léheslumine.

on Ottawas pidevalt alla kriipsuta- nud, et rilgi juhid ei ole alati ar- vestanud Kanada muutuva palgega ming et etna-Kultuurilis] gruppe ei ole. kusilud ja neid ei ole aktsep- teeritud Kanada ithtsuse tugevnda- miseks Kaneda elus proportsio- naalse osa méangimiseks.

Kui praegune kriis ohustab Ka- nada ithtsust tosisemalt kui kunagl varem rainevikus, stis ei ole see einilisele. pressile tlatuseks. ning

iikskSikseks kui Kanadat ahvardab Meie pooldame ni nagu mete pooidasime seda mint vikus, ef Quebeci kiisimus lahen- datakse Oiglaselt demokraatliku protsessi abil iihtse Kanada Yad-

sale ajakirjandusele tekkisid wed | mistikus.

novdmised. Kanada. tihtsus ja Ka- nada. identsus, mida on sepistatud

ile saja aasta, on: olnud etnilise |

ajakirjanduse uitteks

eesmirkideks. | . Etmlised ajalehed, vailjaarvatud wksitkud kKommunismi pooldavad

legevuse

“i publikatsicanid; on alati pooldanud

| Kanadat Nad on taotlenud Kanada

abistamjseks fihtsuse sdilitamist ning on ifsanud

varvi seilele mitmepalgelisusele, | mis eksisteerib selle lihtsuse aa: mides.

Neid etnilise ajakirjandusé sei- sukohti valiendati selgelt ja detail- selt Kanada Etnilise Pressi Fide- ratsiooni {akituses, mis esitati Kaksiktkeesisuse ja Kaksikkultourt Kuninglikqle Komisjoniie.”

Lisaks sellele. rohntasid veda

seisukchia 1969. aastal peaminis- ter Pierre Elliott Trudeaule ka Katiada Etnilise Pressi Foderat- sigcont ja Ontario Uhingu esinds- - jad,

kes iihtlasi viitsid, et need etnili- sed grupid, kellede eest kénelevad etnilised ajalehed, ei soovi olla ,quantite negligeable’’ kui aruta- takse tildrahvusliky t&htsusega probleeme. | |

Delegatsicon kriipsutas. ka alla,

et etno-kultuuriliste pruppide. sot. siaalset struktuuri ja hariduslikky taset voib vorrelda Kanada raja- nud gruppide tasemega ning selles

et ole mingit Kahtlust, et etnilised

grupid on kupsed ja valmis vGtma koos ieiste kanadalastega vastu. tust Kanada kultuuritise, maian- dusliku ja poliitilise elu edasiseks valjaarendamiseks.

Etnilisele ajakirjandusele ON see juba ammu selge olnud, et Kanada on. astunud sotsiaalsete muudatus- te ajastusse .

ning et tema konstltxtslonaatsc strukQturi ja tlatsust- sj taheta tumnistada. -

mille paritolu viiakse sajandite ta-

_-|ha? Ehk-on siis kergem ka mis. ‘tele sisu anda kui teatakse mis sea

ca? | 8

Ss Loe

Patiude Kanata etuiliste grup- pide tkmed on saabunnd Kana- dasse riikidest, mis lagunesid seectottu, et valitsevad enamutsed ei osutanud kiillaldas¢ huvi sise- niiste pingete vastu.vOl katsusid rahulolematute rahvuspruppide prableeme lahendada liiga tilja.

Meie usume, et Kanada. prantslas- te Sigustatud nGudmiste fahenda- ;mine oli ja on praegu vdimalik Kanada konftderatsiooni raami- des, kuna mele oleme taielikult veendunud, et pohiseaduses teh- tavad muudatused vGimaldavad garantiide andmist -Quebeci pro-

vintsis arganud rahvuslikule liiku--

misele ning kindiustada prantsuse keelt. konelevatele kodanikkudele digused yvaba kultaurilise, majan- dusiiku ja sotsiaalse elu arendami:

, S@KS.

Mele « &j USU, ‘et kogu see prob: |

leem on ainult majandusliku ise- loomuga ning et lahendus peltub aint majandusiikus sektoris.

Kui seda arvatakse, aiis vOib scl- lest ‘jireldada, et. poliitikutel ja meedial, kes taotleh lahendust stHel alusel; pouduvad teadmi- sed rahvuslikkudest Jiikumistest.

Rahvuslikud ‘liitkumised - baseern- vad emotsiconidel. idealistlikel unistusil ja aspiratsiconidel, rah- vusliku uhkuse haavuimisel vOi vi- havimmal, mille pohjuseks on ol- nud minevikus toimunud reaalsed ja ebareaalsed pahandused. Rah- vuslased ¢i Karda Shvardusi, mis vihjavad majanduslikkudele. tastroofidele parast saavulamist.

Meie arvates peaksid kOik kana- dalased koos tédlama podhiseaduse timber (OOtamiseks, prantsuse ja inglise ‘keelt konelevate kanadalas- te yahel valitseva Ghkkonna muut- miseks ning vastastikuse respekti

iseseisvuse

ja arusaamise tilesnaitamiseks Ka--

nada pranislaste kaebusie ja $00- vide suhtes.

Jhutka kuouluvad —

Ka-

et igale kanadalasele on kindlusta- tud Giglus, vabadus ja vordsed 6i- sused ning vOimalused vaatamata ta rahyuslikule péritolule, emakee- lele ja kultuunilisele tagapdhjale.

. Etniline ajakirjandus voib paljw kaasa aidata Kanada uhisuse se- pistamiseks. Ta reageeril alati po-

| sitiivselt kui kone alla tuleb Kana- da thtsus ja terviklus.~

Eitntlise oressi holak minevixus annab sel- lest kinnituse, —

Etniline ajakirjuandus teeb seda vagtamata faktile; et etnilistest sruppidest mindi jallegi mddda kui féderaalvalitsus nimetas Kana- da lihtsuse sailitamiseks eri lesan: hetega Task Force'l.

‘Oks kelmandik Kanada elanik- konnast ei ole esindatud selles orfanisatsioonis,

mis tegeleb sellise tahtsa oroblee- miga nagu seda on. Kanada Uhtsus ja tervikius,

Lugeja kirjuteb’ : Juri kunstist

Glen - Jugenud ajakirjanduses saeeli kunstnike intervjuusid. milledes mainitakse et eesti ihiskonnas puudub praegu per- manentne miitigikoht eesti kuns-

ti ja eesti maalikunstnike t0Gde- Torontes . tegutseb:, ile 60 kumstigajerii,

mui iseks. Kes kaye tadtlevad kunstnike tGdGde yvahen- damist, kuid kui mOnda-kunstnik- ane pole. sellesse galeriisse aKt-

malused oma toade tutvustarni. seks viga viikeseks. Voiks titel- da, at kujutav iainst pGeb praeeu labi suunt “kriisi ja ainult siis kui kunstnik on monevorra.ermev js isikupdrasem, on tal vGimalusi kunstigaleriidesse paasemiselts.”

Ainult itksikutel eesti paritolu- ea kunstrikel on avanenud ydi- majusi esineda oma loominguga tuntumates . galeriides. Nende esinemisaastate jarjekorras Joann Saarniit. Os. wald Timmas, Andres Kingissepp. Ruth Tulving ja moned teised. Galeriide kaudu avaneb kunstni- kele- kU] kKhentuur, Kuid see on ainult osaliselt tee tasandajaks kunstniku loomingu tutyustami- sel. Arvustused ei méjuta enam- kel juhtudel. ostiatd, kuna inime- sed teevad oma hinnangu oma isiklike tunnete pdhjal.

Kuna Eesti mote jaab koigi eelduste kohaselt kauemakts ajaeks lauasahtlisse, Sus .on Toronto maalikunstnixel vommalik oma tGid eesti tihiskon- nale -esmajoones esitada sellistes kohtades nagu Eesti Maja, Tartu

‘Kanada uhtsus on selleks lige i|College, ja Peetri kiriku selts-

tasine ‘ktisimus, et seda jitta ai- nolt poliitikute lahendada.

Kirjanikud, ‘kunstnikud, mouusikua | ja“ tavalised kodantkud | Peaksic'

| Valgustus jitab ‘Slat Soovida,

kondlikud ruumid, Nende miumi. |

de wWurthinnad on soodsad kuigi

S.

jnondest ja

Kunstimuuseumi.

ne, muilles ta foiatas élanikkonds tarvitamise ccst

sellised

gused.,

Kommunistlikud riigid on -alali

olnud vaga kriitilised hiinemaail- ma suhtes ning on ¢sile tOstnud seal esineva uimastusrohiude [nial dase tarvitamise, kuid nad pole kn

nagi ‘julgenud avalikult analiltisicn

oma alkoholisimi problceme j2 se:

le pohjusi. Ulmastusroitude tarvi-

tamine aetakse kapitalistiie sis- tecmi stiuks, kuid nende sirttdis- tuste pobul tekib paralamatulé hit

simus — kelic suuks tuleb ajada_

alkoholiga liialdamine raudeesrti- detagustes riikides? Meie ei fase vist palju margist mooda Kui yhi- daine, et joomise ja joodikuie mrobleemid N. Liidus ja leistes

kommunistlikkudes ritkides on (in- |

gitud. sealsetest viletsat@s( karter'- oludest, lootusetust (olevikust ja hallist igapaevasest elust, kus ¢i sara ubtegi roomukiirt. Ja mein vOime juba etbekujutada, kui su: reks — kirjunels maadilmas teiste nimastusamete fe

-rohtude tarvilamine kui need olek-

| sid sama vabalt sandaval kui 133- |

Heimaailmas.

Liitunnd Ralvaste Organisatsion-

\nis réigitakse praegu:- palju sellest,

milliseid surveabinousid taryituse- le voita Louna-Aafrika vahbariigzs vastu, ¢t sealt vilja juurida vahe- tegemist valgete ja mustade vahel ning luua aluseid yoimu tleandm seks valgetell mustadele, Racisi- takse viga kaugeleulatuvatest abi- isegi sunktsioonide tarvitamisest, mis peab sealsete buuride yalitsuse In. puks polwili suruma. Sanktsisoni- dega on piri ka Ameerika Uhent tikide peadelegaat Liilunud Rat. vaste Organisaisioonis ning toe:

ndolistlt ndustuh nendegs ka pre-

sident Carter.

Netd ‘ndudmised ja sanktsioon-

de ifivardused L6una-Aafrika vas

tu tostavad eriti reljeefselt esile maatlmaorganisatsiooni ebadigluse

‘ja likskoiksuse N. Litdu iilemvdi- In alla ja sateliitriikide staatuse —

raamidesse = painutatud rahvasie subtes. Miks Littunud Rahvaste Or- ganisatsioonis leitakse, et Léuna- Aatrikas tehakse sealsele parisrah vale tilekohul, kuid. tikekohtele ri

niidata. sdrmega Eestis ja teisies.

N. Ciidu Wemvéimu alla paintta- tud rikides? Miks inimOiguste kii- simusele tithelepanu juhtimine N. Liidus on teise riigi sisemistesse asjadesse sekkumine kuid teiste riikide ettekirjutisi Louna-Aafrika valiisusele yOetakse kui pirisrahy: biguste jaluleseadmise aktsiaoni?

“Selline topelstandard on juva havitannd Liitunud Rahvaste “ Or-

ganisatsiooni prestiizhi ja kahtie-.

mata on paljud praegused maail- maprobicemid, segadused ja ter-

roristide aktsioonid tingitud laine:

riikide ia maailmaorganisatsiooni aanepaiksest ja moraalitest mai

AM va

—komaniumstl kis:

-majendustike

Ja 6 A, Mae,

Venel

Eesti

fikvidd LOND

nis imu : EF | uh +1

DD BN-Ru | }

SEAL res

dasande, ITE korn

kufsitud jeunud li kas kitsir humke P

ne. Seni

jiinud s la, et Ke th sel ji

Sent

— govamak:

nanlse PT pe ja Pas Kee Josie CL’ Joscra PeN ckym oh Liking wad Vasa le. Inis @o

Kluhide kz

Dasvisioo lidel, Kel Ge Willtn! Oras, Ed hrik ‘Phie reneliste cesli® PEG

Tubli

| Vanec

VANCO paeval Va kel tser vinde 11! da fib-revi CES LL] ecsliased Sita VULESL oplniguleg alles siis sireunud gute kor dajana ni energlal

~ Ruwludes

Lit Li

‘Kesti-reot

ne Ol Juhtinud | kohaliku Ladd,

Aleksi

ukrai mest

Tale} Ui Book Ram

kunstiniiz

Lniwzdovs} lik wereld Clest., ATLL hoki) jal:

‘tluktsioot

Sanh, Ka 7-laneku lf ja ja kui nit peal

dovsky

Artist’. rama ia Hlareib - 1 GiSISbens

On ONL.

Uke. | SyTushitt it jal ivan Kiltta, Ki umstni ley

Mialevich i

Ha, Vencl Lud pu Cagol. J. An Pe ba Lvivis kl

‘éppis

last a9 ‘ates. Ul lomnustal stil: orld euUugravil Ieurstniifct te | 1S} on 4 mist hai histes lit A. Rar

| onnikcalt

rr) api

UuMstriea SPBS Ford ga, ine