ere)

TNT Si DEL Es PS Ct Taare ae

. ee os a] - er Pe Cr 2 pake = ae ok ee "a" =

}-

yee

ie Sere? ee ss! re: ‘ . a Ls 1 et . i: =F lis oo) ‘7 1 i ae See Pe vf ne Ts th ae é . , pe sponse *

J tPF,”

aor wd el Min tn at a 1 . . . ". ie Eo : 7 ava 1. She . - ee. . aa” Lal . = . . -

oy sear ‘cl a ane if iz int aye FA aay a Pi tha cukwell share eR,

mast, pe pee “pf Ferhat acne op bear eee pee ge te a eat

ee ee te

- mom lo

1 . ‘.

“os,

Pd ” Ph, hom Dei aie a rr rr tue -

ee ee ee on = i oF _ 4 a Pee ee = ; ; : Loo ; . . L " .

: E 1 ae Ff ahi fee ae is ST i a ! rr ; ‘ te gs 1. 7 re FI oe -. . a 4 Bad et 3 { - . : mk pel eo si Ee a te ‘ 7 J ae I ‘ie ;' Sn oe | ae : . Pe wk J Pep? ; i f ‘ te 4 Beit me Rae | Fe a i «oe AL ta e : Bee Mpc l ef. af = : . a : i j ot.

el Foe . - oe

Tag Me gory, rey k= ey tte sd TOF a Se ea eit : . . oar . . 1 .! . " .

=. sal, -_ 8 . |

- mop

a ae bar's

aye 1

Ault we 1 or a

mk a,

Beeicin

i] i - a4. -! = - .

Jay a re _ rao ra rn bo . . ss oer reo.ts 7 : — Lori d gt. . . i: a ee om, a Galette wl far pt ae i mk "3 . . 1 oo ™ ‘ 7 7 * ol Tg a a oe . . 1 a . . . 7 r tpeoets a! . . . mea ws . ne Te . oo. ot fn. ' =" | one a FO 4 uf ' a . . ‘ 1 . 7 a . mnoal "a 2 ote . . ar ae ne a7 ' er ay Ane . ; ae 7 “4 ro: oo, - ot 1 wt . ee re my : Pen se Meee a.) ‘ ms . . . . _ we | . “ . 1 . 1 . ‘, a wl, ae . — . . - . mo sot, "Ao, re re i ed 2 ee a . . ; . = ; a ; 7 . ; teow ot po ' 1 . : . ; * a . ;

. ow

- nOjettackscen’ Suomen. tyoldisicn | Almath arpeston.

Cemeden pecmelalere cpieieetie citcn Eieerkcexetieia, Ueeetyy Sedbe- rree, Owiario, keikbins, gatab acocepial- fe midsartyiek jJoblepdiriel.

2 G&.NETL, A. WAANA (eatkilomg;, Registered at the Doe (ffter Deeper, Crtawe, os tom cle matics.

VAPACS {Liberty} The oaly ovgce cf Fianich Workers fp Conadt. Publiabed daily 21 Endbery. Onaaria.

FOLMITTAIAT:

BR. 4. TENHCNES, ££. PERKONEN, M. PORJANSALD.

TILAUSHLANAT: ; _ To +k. FO, @ kk, 2240, 3 kk. O13 je 1 Ak. 00. — Ybor fe Sere eke oes Te: J vk. $i, 6 kk. 294. 3g Lk, 22 iT ke Fe.

™—

Kirjeraihintinntakert Lo Bers, £2.90 Bake) bert. — A mevtzocily oonealcirctckert Ste — Nisepienetiollmot 01.00 3 kertas. — Sypripmiilmctokest 8.00 herta

lab 3 keres, — Agsererroilmotoheet $2.00 erie, 61.00 bake bevtaa. = Miuosiieotokert $1.00 keris.

: | : :

iehiees alotiajes ilmotesten pits othe beotrorie bella 4 ip. domectrmispiivao cecllioeed arkipsirine.

Vipardes toimines: Hosoroto 07, Mackey Building, € Dbrham St. Fabetie 3067.

Vepardce kowttorit Literry Hailding, 27 Lo.oe St. Fokelia 10S. Posicete: Box G+, Sudbery, One.

Vagnetee petee fe iatomo: Liberty Beliding, 57 Lorne 51, Pobalim SETW.

Gemcral advertiqitng peued, Te per col. toch. Minicemy charge for single Lauertion, Tic. Tha Vepans ie tee Cet eltertisiog eeedizo aoeeg Lhe Fi : teogle fe -

Bn ee rg dee erty” eileign tebaee, gad rertcee enalaieeen kirjecereoae, kirjotekas acdelere Gibhewabotalen

La oieenctls: J. ¥. KASNASTO, Labkcechost. — EEE

ee Se ee 1

————

Vasemmistolainen johto kokonaisuudessaan

a Foe = ete Suomen Ammattijdrjstoon

Viimekei ituflleet Suemen tyavaenlehdet kertovat laajasti- Suomen Ammattijarjeston kongressin kulusta, kongressin paatoksista ohjata tata Suomen tyalaisten voimakkainta joukkojarjestéd selvilla luokkataistelu- linjaNa. Kongressissa on kayty katkeria yhteenottoja noskelaisten kans- sa, jotka ovat vucsikausia tehneet niin salaista kuin mydekin julkiats myyrantyo1g Ammiattijar jeston kentrollin vaeltaamiseksi omiin kasiinsa ja sitd tiet® palvelemaan, kupitalistien tarkoitusperid, kuten muissakin cellaisissa maissa, Missa noskelaiset ovat onnistuneet pdasemakn tyovaen- jarjestajen jehtoon. ;

| Suomen ammatiflisesti jarjestyneen tyovidestén konressi kuiteskin asethui paattevascti, pda kylmagna, vastustamaan kaikkia éellaisia pyrkt- wyksta, joilla moskelgiset tahtotvat alistaa Ammattijarjeston suurporva- rision atiinlandaksi. Konmgressin keslaessa, seitsemiain pajvan ajan, olivat noskelaiset vasiarinmassa keikkiin kysymyksiin mahden, jotka tulivat esille ja kasiteltavaksi, Yksinpa, sffloin kuin oli kysymyksessa Ammatii- jarjeston faloudenhoitajan palkkakysymys, olivat nosket vastakynnessa, kon’ mainitun teimen hojlajan palkaksj magrattiin “‘vain’’ 2,044 mk. Noskien vastus johtui stita, etta taloudenhoitajana an tahdn asté toimi- nut noskelainen Halme. Jos kysymyksessé olisi ollut joku vasenmisto- Lsinen toimitsija, niin he kai mahdollisesti olisivat olleet valmiit pudot- lamean palkan vaikkapa tuhanteen,. =~ |

— ¥leensd nopidattivat, mikili sanomalehtizelostuksista kay ilmi, va- semimistolaise: edustajat suuria tahdikkuutta, vastineeksi iskelaisten eduslajien svorasiaan rmckkaille raivonpurkaukeille, Mm, tarjosivat vasemmmistolaiset bcille edelleenkin jirjestin puheenjohtajan = paikkaa, mutta kieltéyiyivat nosket sit# vasteanottamasta. Niinollen valiltiin Arsmattifarjeston ioimitsijoiksi puhtaasti vasemmistolaista.

Noskelaistén kieltéytymisen oltamasta Yastaan Ammattijarjestén puhcenjohtajan paikkaa, ymmiriad siitz, etta beille jd& nyt entist# suu- Temmaasa mddrin vapaat kidet toimie Suomen ammatillisen liikkeen ha- jottamisekei. Tabin asti, kun jarjestin peheenjohtajana -.on- toiminut vanhe sosialidemokraatti Paasivuori, on heidin hajotustyénca olut vain puelitiain avonaista. Veitanee kei: odottan nyt Ammattijarjestén kongressin ohimentyd, ett nosketaiset .alcttavat oikein suurhyoékkdyksen jarjesteoa vastaan, toimien tietysti yhtcisrintamassa ohranavallan kanssa, voimakkaimman ‘luokkztaistelutuen, Hn Tasaa. tihutydossdiin he tuskin iulevat ‘Gitoistumean, etll# jo yksin dinesiys edusgiajien valinnassa osotti,. els vasermmisiolai-

“silla on Ammiattijarjestéssii jasenten valtava’ eneministé takenaan, ja

ndtnallen -tuleval hyakkaykeet Ammiattijarjestga vastaan, tulivatpa ne milté swunnalta tchanea, kilpistymidn takaisin ja vahingoksi hyokkaapille ilelleen,

#

Jokaisen kaatuneen tilalle nousee tuhansia ,uusia taisteltyoita 7 Kominternin Hinsi-Europan toimisto on antanut julistuksen Europan tyolaisille Saksan vappulapahtumien johdosia, jossa se leimaa sosialide-

mokraattisen poliisipiallikén Adrgicbelin provokaattorisen hyokkayksen Berlinin parhaimpiin tyélaispiireihin, jotka ovat aina olleet Kommunis-

disen vaikutuksen tionakkeita.

Julistuksesse sanotaan m.m., ettd sosialidemokraattien yrilys pysah- cyttak konunusistisen vatkuiuksen nousu erotamallg joukottain korn. munisteja ammattiliitoieia osottenin: hataraksi. Silloin’ sosdemit pitat- tivat tehda selvaa avoimen kansalaissodan avuila, vetamalli liikkeelie kaikki verisen jerrorin keinet puraisen Berlinin tyéldista ja etujoukkoje

Yaalaan. Kynrmenid kaaiuneita, satoja haavotiuneita, tubansia karsineila

Ph To

T4 = ray ct . I, _ eet

— téllaines on Saksan proletariaalin vetinen totuus.

_ YValioittakaa elokuun 2 pnd -maassamme kadot tydvienluokalle! Omaksukaa Berlinin isistelujes Kekemus ja ottakaa huomioon poliisin taistelutavat, kyelaksenne taistelukuntcisemmin mancoveernamean elokuun ensimaisend paiving! Y¥hdistikak tukeane Berlinin pretetariaatilfe Jaa- jajen tyélaisjoukkojen jokap#ivaisilli vaatimuksilla! Osettakas esiin- tymisellinne solidarisuuttanne Berlinin tyoviestéa kohtaan. Tietakoon porvaristo, ela jokaisen Kaaluneen tilalle nousee tuhansia uesia taisteli- joita. Nouskaa kaikki kuin yksi fasciamia vastaan, joka tagskin asestau- tau. Alas imperialistinen sota ja estakaa hyokkiys Neuvastoliittoa vas- tzan. Alas iyoliisten telottajat — | kansainvalinen. sosialidemokratia. Elakodn tydtdtekevien kaneainvdlinen solidarisuus! —

Nor jan haivosmiehet sopimukseen venaldisten

Norjan kaivosmietet sopimuksen venaldisten kanssa |

Folkets Dagblad Politiken on taanut telid, ett? Norjan Arbeids- jaandsforbund -—— seka- ja kaivosty4ldisten Hitto — on valtavaila aanien eneoimistollad “pdattanvt ryktyd yhteisty¢hén Neuvostoliiten ‘ kaivostyéliis- ten litton kanssa samoilla ehdoilla kuin Ructsinkin kaivostyalsisten I1it- to, Talla paitékeellzin ovat vhfengisyyden kannattajat saaneet hucmat- lavan voiten amsterdamilaisuuden kannattajisia. Yhteniiisyysmichet pyr: kivit luomaan edellytyksid sellaisen kaivestyoldistes intermationaien pe: rustamiselle, joka keikesea seieoisi selvan Tuokkataistelun kannalla. Nor- jan liitossa tekivat ameterdamilaiset kaikkensa estSakseen yhteistyohon ryhtymises venildisten kanssa. Mutta pitkin linjaa karsivat he tappion. Ruotsin katvostyGlaisille merkitsee norjalaisten pzatos paljon, stlla eri- Koizesti juuri Ruotsissa tekev#t ameterdamijaiset Kaikkensa pakottaak- seen tyolaisct poliittisiin juoniinsa. Kon Ruotsin Kaivostyilgister 1ii- tolla on sopimes vendlaisten kansea, nim saivat he om. kaiveslakon aikana venalaisilea avustusta noin 250.000 dollaria, mutta amsterdami- inisilta sensijaan vain muatoman sadan. Taia sopimusta pakottaisivat amsterdamifaziset nyi purettavaksei, huolimatta siitikin, vaikka suurin osa diiton jasenisia ej ale edes heidan poliitlisen holhouksensa alaisena. He suorastaan uhkaavai kaivostyélaisten liittoa erotuksella ammattijar- jestosta, ellei heidiin vaatimuksiinsa suostyta,

| vellaistahan ce sosialidemokraattinen “ehevitiminen™ on.

r

7) SARA Ty Donn i

. Te: 1A eri eat

4... oe toe cs | _. 1 1 = : = a 1 _ ope Ml onde sat # ar re Seas eae ee .

! Ce ir :

‘| vista, jotka siti nousevyat valianku-

oe fa. rye EE A aa PT rites st

oo eo oe

ee teat ota ta Agta J ht ee ee 1

TAT hk eee we F] Pa 1 '

fs [a heats - : oe : = 3 * . 4 : _ 1

Lauantaina, kesdk. 1 p:ni — Sat., June 1

Komunternin kymmenvuotisen olemassa- olon johdosia a

Komitean jobiagca, Moskovass

Toverit! Moskavassa, punaisesea maaimankaupungissa perustettiin j Kommunistinen internationale kym- menen vuotta sitten. HEorminternio ivomisen edelid ol) kaynyt useitten maitten tydlaisten sankarillisia tais- teluite kapitelismia ja imperialistis- ta eotaz vastaan. “Niita olivat kay- neet tycldisten vallankumaukselliset ryhmkt itsensd uhraavan teistelun kautta, ryhmdt, jotka wseltsa mais- ta ¥almistautuivat: praletagrisen In- ternationalen uudelleen synnyttimis-

ti kehdattuaan kaikkien maitten so-‘ioppuoun. vuotta sjtten perustettiin- Kommu-,;

stalidemokraattisizsa puolueissa im- Perialistiten sodan kaikkein pshim- Pina vuoesina luopuruutta porvaris- ton hyvaks —

Imperialistisen maailmmansodan al- kamisen jaikeen oli Toinen Interna- tionale)§ kirjaimellisesti lubistunut] Imperialittinen sota tuhasi Toitsen Internationaien kLansainvilisenda jir- jestone. Kaikki miti siitS oli ja)jel- Li o)j yksikyisia ansialidemokraattisia puoclueita, joista joksinen oli ylistel- Jyt kukin “oman” porvaristonga asiva ja puolusti “‘amaa” porvariltis- ta isdnmaataan. Silla hetkelig jol- join ensimginen imperialistinen maa- ilmansota asetti kysymyksen kan- sainvalisesti proletaariaesta valion- kumouksesta palvajarjestykseen, in- histui Toinen Hanseinvilinen tay- delleen reformistisine johtajineen ja Iakkasi todelliguudessa olemaasta, Megasilman vyallankumouviksellisen pro letariaatin ¢dessit cli vuden prale- tagrigen kansainvaiwen jirjeatin luomisproblaemi Toisen Internatio. nalen murtuminén nostatti esille Holmannen Kansainvalisen, Kam- munigtigen Enternationalen perusta- miskysymyksen tarkotuksella kaydi tydliisten Jeppymiténia taistelua keapitalismia ja sosinlidemokragttejn vastaan, joista viimeksi mainitut oli- vat kadiintynect kapitalistisen jarjes- telmin vdlittémikai «tukijoiksi,

Kolmannen Kansainvalisen- luami- nen oF erikotsasti tarkeh sithen at- snen, ett imperalistinen maagilman- Bota oll fuuri mita repaisevimmalla tavalla aseltignut tyovsenluokean etepn kansainvilisen proletariaatin taistelun probleamit. Imperialismin aikakauden luennehtii yhi wsesm- Pien maitten yha suurempi littim)- nen kapitalistiseen talousjirjestel. maan., Taisteln Kapitaliamia ‘vastaan ykhsityisissd maissa tuli siten yha erémmant ja enemman kytketyks1 yhteen taistelun kanssa kapitalistis- fa muaailmanjarjestelmsia yvastaan hokonagizuudessann, Jn .muuten ei ¥Oi31 ollakean. nyt - kun - tyéldisten taistelu kapitalistisissa maissa on tullut wastakkain taistelun kanssa vollasta, taistelun kanssa kapitalis- tisen jirjestelmin kukistamiseksi. Timén taistelun menestymisen yvuok- Si oon erikoisen valitimitinta, etta vwallankumowkselliset tyéigiset tule- vat Yhdistetyiksi kansainvalisessa Proletariaatin |. taistelujarjestéasa, Taisen internationalen fuhistumisen jilkeen, Internationalén, joka jo en- nen sotaa of] lakannut olemasta ta- keeng vilttamattomastéi. ‘tydliisten kansainvalisesti yhteniiisyydesta tais- telissa kapitelismia vastaan, kivi Kelmannen Kansainvalisen Juomines lucnnollisestikin keanssinvilisen val- lankumogkselisen proletariaatin mi- ta pakottaviminaks) valttimitté- myydeksi], Vasta sen jalkeen kun Kommunistinen Internationale otti kasiinsd johdon taistelussa knapita- lismin “kukistamisen- ja proletariza- tin vallan perustamisen puolesta BAdtetilin sanes 3 vallankomauwkselli- ren proleturiaatin ja keko maailman serrettujen kansojen todetla voimak- kaan kansainvalisen jarjeston ale- van olemassa.

Luonnoilisestikin esitti meidin puciueeinme erikeisen tarkeita ofaa KRooimunistisen Internationalen Juomisessa. Heti imperialistisen sa- dan alasta.léhtien oli meidain bals- hevikinen pogkeeamme mucdostanut Baianmukaisen arvieh siita tilantees- ta joka olf syntynyvt Toisetsa Inter- nationaiessa ja ajanut wuden prole- tasrisen internationalen mucdosta- Inisen asigg. Padtoksessian marrask. I pti 1914 «i meidén Puolueen Keskuskomitea puhunut yiihemmis- ti kuin Toisen Internationalen tlv- histumisesty ja niisti uusista tehti-

mouksellizen proletariaatin sucritet- tavaksi. Tuohon nikaan kirjotti Le- nim E4MESta seuranvas: ““Toinen IJn- temationale on kuclilut; sen on op- portunisimi vallannut. Alas oppor- tunisini! Elakgdan HKolmas Interna- tipnale, joka on puhdistanut e: ai- nogstagn luapicista, mutta mvoskin opportunismista.”” Heti sen jatkeen ott] meidan puoclueemme sktiivisesti O58 ensimAiiin yrityksiin juoda musi kansainvalines = proletaarinen jirjestS. dinymerwaldinsa 1915 jo Kienteblines 1916 edusti meiddn puo- lueemme vakavien = internationalis- tien ensimdista rivid ia todellizia proletearisia vallankumouksellisia. Nama olivat ensimaisia yrityiksii lugda Kemmunistinen Internationa- le. Vallankumaus Venajala oi edulliset ehdot sen jarjectimisella. Hubtikuussa 1917 moeidén puelu- femme ensimdisesss laillisessa kon-

$e a Sa a gp

ii ll ee

ferenssissaan, Leningradissa, mi&i-! ritteli, etta “meidin tehtavana, puolueen. -joka

Kkanut aikaizermmin kuin on ryhtyi alottelsiin

= ree ha

Se a se Acad ai ite Pac sag a aa CL RSS eee

ll Ee

| Toveri Molotovin pube Kommynistisen Internationalen Foimeenpanevan

maaliskuun. 4 paivranid, 1929

Kansainyalisen lacmiseszsi, joka ker-:

ta kaikkiaan kEatkaisee 9 eubteonsa ‘sanmaallisten" kanssa ja joka myGskin pastfayeisesti vasturtaa

"keskostalaisten” puolizydimista po litiikkeaa,” Timi konferenssi ke- hotti Keskuskomiteaa etl ryhty- | aan Kolmannen Kansainvalisen perustamiseen, Tapahtui kuitenkin Jniin, e({8 vasta proletarigatin dik- tatuurin vVoiten jalkeen sastettiin valmistava tyo Kommuanistisen In- ;ternationzien lugmiseksat suorittaa Tizmaleen kymmenen

nistinen Jnternationale masliskuan 4 pms, 1914. f Bolshevikipuoclugen = erikoten

gan epfitkaminen Kerimunistisen In- ternationalen fuemilessa perustuu kako sen kistoriaan ja keka valian- kumouksellisten tapausten kulku- SUUntABD titsa mazssa. ‘lamin 5¢i- kan seattanee enai kadessd selittas se tosiasia;y etta se ol) meidan puo- fueemme, joka kaiken aikaa ja lop- puun asti @1) uskolinen marxilat- suuden teorialie, jonka tecrian of- keassa olemiten ovet vallankumo- uksellizen proletariaatin kokemuk- set monies vuosikymmenien asikana kattta maatiman todenneet. Sa- maan aiknan kun Teinen Interna- tionale jo kauan ennen satag liitti riveihinaa marxilaisunden revisioi- jat, kavi meidin puolueemme kat- kersza taistelua kaikkia Marxin ja Engeisin oppien revisioijia vestaan. Imperialistisen sodan jaikeen on Toinen Internaticnale eronnut markileisuudesta, kun taa- sen meidan puolueemme ej ole sal- linut pelottas itsedin pois taistelus- ta Marxin lipun alla tetmivan kaik- kien kammunistien unionin puoles- ta, Meidin puolucemme johtajan, ¥. 1. Leninin, koko tacteettinen tyi- on Marxin mistd#, Leninismi ¢1 ole mitiiia muu- ta kuin imperialistisen atkakauden ja proletaarisen = vallankumouksen marxilaiguutte. Timdn teoreettiten taistelulipun alla on meidan puo- lucemme kehittynyt ja kasvanut ja marxismin ja icninismin Jippu on Lidlut Koammunistiten Internationa-

ho a

maeriteliysti

jen lipuksi. Sovettien Unionin Kom-!™maitten valisen

proletaarisen

perusopetusten ote Olemassaclo sattuy

oem, minkk Soviettier Unionin Kommunistipuolve esitti Kominter- nin luomisessa selittanee fe tosi- jzsia, etth meidan. Pusineemme oli kansainvalisen sesialisticen vallan- kumouksep aikakacden ensimaisen voitekkganm proletariastin diktatun- rin jehtaj2. Lokakaun vellankome- uksen voiton jaikeen oli voimakas frerusta laskettu Kommunistisen I5- ternatjonsi.2 voimien }arjestamisel- lt ja kehittamiselle, Jarjestettyna iv. F919 Jenpasj Kommunistiner In- Itermationale vyoitokkean proletariaa- tin diktatucrin perustalla ja stile off seljaisena varattu voimakas pe- Tustes Lansainvalizen proletariaztin ‘Vallankugmouksen asian vastaiselle kehitt@miselle. Sen puclueen, jokes olt scettantunut proletarigatin joh- toon ja joka oli Enkistanut porva- riston vallan, oli ‘pakostakin esitet- iva mita huocmattavinta osaa xoko Kanszeinvalisesta kammunistizessa liikkeessS, joka edistyy -proleteriag- tin masaimandiktatiunn vojtteisan lipun alia. | | Kommunistisen Internationalen ‘VYuomemen kongressi hyvaksyy

jelman, jonka tirkeys on slink to- Blaziaesa, etta sina alistetaan pro- letaarisen maailmandiktatuurin pug- lesta kaytavdn taistelun probleemit kokonaisuudesssan kansainviliseo Proletarigatin eteen, Kaminternin ohjelma kiinnittaa erikoista huomio- ta meidin vallankumouksemme ko- kemuksiin Ja ensimaisen sostalisticen valtion kokemuksiin. Niillg koke- Mmuksilla on suunnaton§ fmerkitys maallmandtktatuurin puolesta kiynniesaolevalle taistelul- le. Kuitenkzan ef: ole unohdettave, etta Volten tullessa proletariaatille yhdessa taikka ufeammassa maassa, Soviettien Unioni tulee esiintymian takepajuisenn maana, jolla saattaa olla oppimiste kysymyksessa olevien. sasiplistisesta

muitten proletagrien Trakennustyosta. Aimoastasn jatku- vastt kasvavaen Eokemuksen pohjal- la kansainvaélisessa taistelussa kom- munitmin puolest; saatetaan prole- tagrisen magilmandiktatyuurin vaitt taata.

Komimnunistisen internatlonalen thteen Kansainvdlisen proletariantin unsien vallankumouksellisten taiste- juitten uusien edellytyksien kasgvun Kanssa. Kapitalismin kasvava kriisi tapaa ilmaisunsa kapitalistisen jar- jestelmén sishlG esjintyvien - kan- sainvalisien ristiriitejen kasvussa ja imperialististen maitten ja silirte- yoteentoérmaysten

munistipuciueen esittamii oza Ko-|kasvussa, pohumattakaan siitd ke-

minternin. luomisesse on tagsen kyt.| rostetuata

vwhamielisyydesta, mika

kettyna zen taistelun yhteyteen, jo-./on olemassa kKapitalistisen maailman

ta meidin puglueemme on kaynyt opportunismia vastaan ja jota bol- shevikit ovat veitokkaasti kaynect eyntymista#in saskka. Vendjin So- srilidemokraattisen Puootgeen riveis- #8, kivivit bolshevikit- monta vuctta

mela tunnettua venglijsté opportu- hismin mustee vastaan. Tucna ai- Kana olivat menshevikit ylpeith Toi- fen Fnternattionalen irkkeen koke- mukeien Venijdille siirtémiseata,

fen dInternationalen opportunismin edustajia Venijin sosialidemokraat- tien riveissi, Bolshevikit eivat si- nomstaan kayneet jarjestelméllists ideologista taistelug opportunisteja vastaan Venijan Sosialidemokragtti- sessa Puolueessa. Ensimaisen val. lankumeuksen tappion jilkeen ja ennen uusiin vallankumouksellisiin taisteluihin valmistautumista bolshe- Wikit Jopullisesti eTrottautuivat menshevikeisté puhdistemalla puo- lucengsa yhteiskunnsilisen yveformis- min -tistd muunnokseats, Yalignkumouksellisen taistelun’his- teria on taydelleen ja tyhjentivasti todennut, etta tama toimenpide aii valttimatén ennakkoehto proleta- riaatin§ vallankumouksellisten ele- Mmenthien johtaven rootin perusto- miselle meidin maamme tyivaer-| liikkerssa, Tile .tosiseikalla oli pakostakin suunnaton. merkitys pro- letaaristen, | Yallankumoukseltisten kansainvilisen jarjest6n luomisen sikena, Kommunistizen Internatiac- naien mucdostamisen sgikana, joka jirjestG saatettiin luonnollisestigin lueds ainoastagn..edellyttien, etta se tolisi olemann sovittamattemasti kaikenlajista reformismin muoteja Vastaan. KasiteHessimme kyeymys- ta Saviettien VUionin Kommunisti- puclueen Kominternin fuomisessa ¢- sittamusti osasta, on meidin. vii- fattava mydskin meidin tydlaistem- me s#amaan poikkeukseiliseen val). lankumovkselliseen tokemukseen, Jonka ne itselleen -hankkivat ei ai-

katkeraa taistelua:menshevismin ni-jtaminen) on]

mutta todeilisuddessa ne olivat Toi-|Thippuvaisuudessa

ja Soviettien Unicnin, timin ensi- maisen sosialistisen valtion vlilld, Mitkian yritykset tiivisti® stabili- sattota eiviit data kapitalistisen asi- oitten jirjestelmin tiivistdmisessé. Kapitalismin stabilisatsia (vakijnnut- kytketty yhieen tyélaisten riistimisen edeileen li- sfimizen, tyovienluakkaan kohdis- tetin 3 sictimittémin puristuksen slirtammitten lisityn sortamisen ja toisten imperialistisist# valloista dlevien maitten lisdtyn sortamisen kanssa,: Kapita- fistien kykenémittémyys pysdyttaa tyéttGmyyden kasvuoa ja Jaajojen proletaaristen: joukkojien elinehto- jen rappeutumista, yhdessa siirto- miakansojen tydtitekevien joukka- jen niin hyvin kaupungeissa kuin maaseudulla laukkaamisen, taytyy yalttamétté johtaa valiankwmouksel- Hisen miclialan kasvamiseen tyivi- enluokassa ja tydtatekevien tydlsis- ten Jlaajoissa jouksissa yileensd.

Huolimatta kaikeata siiti tuesta, jota sasialidemokraatit ja reformiz tiset ammatiiuniot ovat sntaneet porvaristolle, eivat imperialistit ole ainoastaan kykenemattimiaé Wyti- min ulospaiiaytiet® vaikeuksistaan, Yaan sen ligiksi syoksyvat ne uu- Flin kansainvdlisten yhteentirmnivs- ten karjistimiseen, taisteluun mark- Eindista ja maailman wuidelleen ja- kamisesta, 3.0..uusiin imperialistisiin sotiin. Kuumeinen asejstautumisen kasvu ja uudet mititaris-poliittiset yotymit § porvariilisten hallitusten kesken muistuttavat meille joka pai- va vaimistautumista wuusiin imps- Nialistiziin sotiin ja valmistzutumi- sesla .yusiin “hydkkayksiin. Soviet- tien Unienia vastaan, Tallaisisan olosuhteissa ovat ne suuret tydlais- ten flakot, jotka joissakin tapauksis- Ea ovat Kehlitynest pitkilie 5a3n- Noisiksi hyokkiyksiks] pigonraa Yasiagn, enteiti valittdmista uu- desta vallenkumouksellisesta etene misesta kansainvilisessh tydvien- likkesssa. Tapshtumat Ruhrin | a-

oh-

No. 129 — 1929

7

a

EKominternin jarjestéjen ce

Iskin, Tydvienlikkeen uutéen val lankumoukecelliseen nousugn alms tantamisen ehtojea alaisuudessa on | tala VI kongressin objeella alvan} ertkoinen merkitys. Taistelan ¢5- portunismia ja cikeistoviettymyksiz | vaztaan Lommuzistipuclvesssa talee © Suam. Jérjestan tp. kokoutees. Hla hetkella Ekdsittaz yhdeks! Pes" te 13 p to ries 1529. Saaneciiva ehdojista tekeitten apeaed clivat: J. W. Ablqvist A. T. Hip

SJARJESTON ASIAT

Piytakirja

koemmunistipnolmeen johtavasta roc- John Latva, K. Salminen, A. Eivi ista tyoldisten Jlitkkeen kehittaimi- ja John Virta. Puhetta johti Anl- zecen, Kommunictinen Fnternationa- ist js poytakirfurins tokmi 3 le on idiyny ja tulee edelleenain Swirta : " baymzdn taistelua atita opportunis- teja vastaan, jotka itsens& pitiotta-| co) pur selosti palkkalysrmystiin. vat vasemmiztofraasien taakse- Ta-! wolmassaolevan paatéksen mukasn tu- mai saatetianee riittivan hyvin neh-' 43.5 hanelle Vapaus-lehden piitimaje. a3 tatstelun historiasta trotekilaisia toimitta tana maksettavaksi Bingastan, imeksia vestaan kemmunistipuctvel® | «ipo0 korvaus vilkolta, fota tan piti sa. Nykyisten olosuhteitten alasuU-lriiamattamink je ehdotti sen ko- dessa kiintyy erikeinen tarkey= tals-( rotettayaks $15:ste. Aslasta keskustel- teluun avelmesti oppertunisttle al / iia jatettiin kuitenkin entinen paatés nekcia vactaan ja alitten poutam-| .oinagn. ; seen kommunistien riveista. 2s ie Ralshevikipuclueen historia osot- benim eevee yvikevitun soen0 tea, etta ellei olisi kayty systemaat vilkoxse. tista, ja hyvin Hatkeraa taistelua op- _3. nortanismia vastaan, ei olisi ole- John Wirte velvoitettiin ensrilassa massa «enempas bolshevikipuoluetts | hankkimaan S1iaK.00'n takaus dor. kuin voitteisaa Lokakuun Yalianku- aie varojen kunmolisesta lheitami- moustakgan. Taman vuoksi tulee | 54" 7 Kommunistisen Internationalen tu-| Eatsottiin larpeeiiiseksl pitsa Lov. levaisuudesta jatkaga voimakkaan| Hill palkkalistaile jarjeston sthteerina avustuksen antamista kommunisti-/tovkokuun Io:sta pelvdan ast puolueilte wnfitten pyrkimyksissd to-) Taltellljatar Kurua ef saatujen tie- teuttaa bolshévikisia direktiveja jajtoJen mukaan meikalalsissa pllreinsé Niitten taisteluile kaikkia je jokais varsinalsesti tunpeta, joten paatettiin ta syrjapyckimysti vastaan, jotka| olla tuovuttamatta hinelle lupag .€- poikkeavat pois Kominternin yieisis-|Sintyd C.S.J:n omistemlia haaleila. ta direktiivelsti. Taistelu kapitalis:| Yhdysvaltein Suomalalsen Tyovaen- mia vastaan on mahdotonta, ellei/ jariestin toimi:to of tov. H. Puron sitd seprae leppymiton taistelu yh- | ‘atta lahettanyt vakaven huomau. teiskunnallista. reformismia vastaan./tuksen Vapaus-lenden salebieeirtchaiaite We Taistely sosislidemokraatteja vas- alleen "“Liikkeenhoitajan nurkan joh- ldosta. Tuossa nukkessa UWkkeevihsitaja

tean on mahdotonta ilman }Mirjestel- _ 1. miltisté® taistelua sosialidemokratisia ¥. Kanbaste paheksli Tydéniehen

tendensseji vastaan kommunistipuo- lueicsa ‘jtsessiidm, Kaikkien yrityk- Sien - opportunismin virvottamiseksi henkiin kommunistipuolueen riveis- 28 ja Kommunistisessa Jnternationa- lessa tiytyy ja tulevat Kohtagsmaan armotonta vastustusta. Tama saéate- taan nahda kauttaaltaan Kominter- nin kymmenvustisen historian ajal-! ta, Kominternm, joka rakennettitn

todelia ‘lIenimildiseksi Internationa- 7 : leksi. Vallitsevien closuhteitten alai-;°7 ssaitanut Tyomiehen taholta fa- suudessaqa on tarkempi kuin mi]. * Paticus, mutta lupes{ samaila pitaa toinkasn cnanen muistas, etth tule- (huolen, ettel sellsista vastalsuudessa visea teisteluissa kammunistippolueet are ca sta names ae tuleveat tayttamesn velvollisuutensa "i 0 - 1 rf cams anna ve ninoastaan edeliyttden, ettii ne osot- | °""" koko uki jain nnen sleen. kun tautuvat todella vallankurmonksellis- | ** oe pain aan beoriniauanalrlin oe ten eélementtien jérjestéiksi, jotka CS Ja é res i. e heee i ie. ovat periksl antemattomia taistelus- hen waren tehneen ainvenaannt S217 BPOTvVaristaa ja opportunismia vastaan ja horjumattorsia ja pelot- essaan soplmusvastalsestl Canadessa., tomia Kaikkein: yaikeimmissakin olo- mutta el katso sen olkeuttangen tov. . . _ Kannastoe mytskin tekemién virhet- suhteissa, jotka syntyvat vallanku- ti asettamalla tiUeisen farjestdjer mouksellisista taisteluista ia nan- ‘e Linulee be =“ lag a] a suista. Siksi @¢i1 tule oliz mink#ir- cur te ened aeatl See a nen laista tilaa opportunismille Kommu- dollisille vaarint kinnottle "Agi fhe nistisen - Internationalen riveissai. Ta- hoane mnabdollisena tor joamisenn nl min vucksi on Komministinen In- t3k tnk seurgavas menetelmaa: ternationale kaynyt sovittelematon- aa t ta taistelua cikeistolaisaineksia vas- taan ja kaikkia nlith tendensse}a vastean, jotka ovat -osottancet su- vaitseyaisuutta ja sovittelevatsuotta nitten hyvaks: je tulee yha edel)- leenkin tata taistelua jatkamaan. Leninismin lipun alla on Komintern Marssinut voittoon ja tulee niin te- kemiian tulevaisuudessakin. Elakéin leniniliinen Kommunisti- nen Internationale! Elskion maa- iiman kemmunismi! {Sunssiongsoj- tuksia.} —- SKT,

Jatkuvasti Lihettelee vekloamikirjeita Canadaan, artgen sellaisen ymmirryk- sen, eth tehtkvi sucrasn TyOmlehen konttoriin. Kirjeet ollen Usiiks! tavalilsesti varus— tetut Tyéoldhen palauhuskoteloaila, yaikka sopimuksien muksasn kaikcn taliaisen liikkeen tujin kulkea Vapau- den Eonttorin kawtts..

pe

Lon vakuutus, ettel Tyimiehen tahol- ta enga& tulis -tatkamean yllkmaini- tuniaistea, sopimusvattaiste toimintaa, nietaam vastaan tarydelia Juoltamuk- sella ja tov. Kannasto velvoitefaan tiedottamean Vaepaudessa, Liikkeen- heltajan nurzassa, etta Vapauden ni- merase OS malnittyu asl on soyittu VYapauden Eoanttoria tyydyitavalla ta- yaeilg. . Elspethin osasta llmeoittan paatte- neenta Jaiinstuttna talonsa fa mun omalsuntensa 8uorm, Jariestin kautta ja pyytad siina tarvittavaa apua. Ta- ta Elspethin toverlen paatosta terveh- dittiin mielihyvilld, yhtena lisaaske- Jeena Volmiemme keskittyrmist# kohti. Sihiteerd velvoitettiin lahettimiéin heil- le asinssa tarvittavat paperit.

J. Wirralle mytnnettlin olkews ostas taTptita niytelmbhyliva varten. ‘Sihteeri selostl Creighton osaston

LE I i by

AUSTRALEALAISTEN PUUTAVARA- POMOJEN HARHAPAISYYS

Melbourne, Australia. — Huluneen yikon Jopulla slirsi puutavaratyonar- tajien jirjesto puutavare-gialls val- Htsevan taistelun johdon tyonantajelr pudlelta suureininan tyoinantajalirjes- tin teclisuudenharjcittaipin kLamaril- je. Tati pidetaan merkkind tydénante- jain rintaman horjumisens iakossa, jo- ka on.jo kestanyt kuukaysinidara. fis jonka yhteydessi “tyOliiset ovat tais- tellest. parempien palkkojen pusolesta.

Englantilais-amerikalaisten ristiritain syisti

Eirj. PALME R. DUTT (Current Historyss§)

sen yhteydessé olevia seikkojn. Ja~ teltily asia edelleen kehitt;mian.

ja SakEokysymysti. Piidtettiin rvhtya

. De. (Jatkoa) . Amerikan vaikutyevaltz Hritannian ;fikeisestl Amerikan pidoma on tun-

*" doeaifodors keutunut miltei joksiseen johtayaan 4 NO eaksin teoliisuuslaitakseen. Saksalai- Tolseksi, ¥hdrsvaliat TSA vaiku~" sen tilastatleteijin, trl RF. iussyn- tuSvaltaanes subhteissaan Britannian: epi, mukasn, jcka kdrjoith New Yor.

dominiothin. Erieoisten diplomaattis.| kin Nation lehdessi (merrask. -T p., ten edustaji¢n vaihtaminen Yhdys-| 1928), '

vellain ja Britantian domimloliten vii- rikkaus arvicida vldestiikymmenestd

mouksen, mutta mydskin aikaisem-|Vat satejetuhansia tydldisia, lakot|760 Wutwus. Canadan asema sodan rin ja tisté omistayet wlkomaalatset

man, v, 1905 vallankumouksen ai-|Seksan, Ranskan ja Tshekkosiova-|="™

kana, Miss#in muussa meaailman

kian suurissa teallisuuskeskuksissa

essa Englannin ja Amerikan vA-! (ntista ylivoimaisestl

. erikelalset 4 olisi: mahdotor. ont ?

maassa ei t&hdn aikasn ollat sel-ija kasveva valiankumouksellinen ‘]jj.jle "Oe" PaThasssa tapauksessa “vols! doliariin, eli neljinnen osan. ‘Taman

laista _fuokKatzistelun kehityksen moningisuuita ja sellaista ylivoimai- sen vallankumouksellisia tapahtumia

kehtiminen Indiadsa, joka keskeyty- mitt® saa yh4 ‘militanttisemman, imperigiistivastaizen Tuonteen erit-

puclueemme } tivat seki tyivienluokan, etta sen heistosyrjapyriamyksii ja i toimij ; etuvarti¢jonken, manss#, joséa vallankumeous on al-! een,

= = A a el ee Regge ee . = Fs =: .

See ee creceh d ULE L Te ERE Cad 7 Br!

x, 4 ya aT

kuin meidin maassamme. Seka yal-|tainkin Indian tdollisuuskeskuksissa, Jankumouksellisten taisteluitten, et-j kaikki niimd seikat viittaavat siiken! ti tagnlumoksen siftakaudella off |tostesinan, ett& uuden ja voimak-| meidin maamme tyovaenluokita kas-|Kaan vallenkumoygksellisen kehityk- vanut voimassa; ja lukumédrassadn|Sen voimat ovat valmmistumaser hen | Joukkojen jirjestajing .ja vailan-|#5invalisessA tyovdenliikkeessa, kumouksellisena voimana, joka yal-|. Tallaisien olosuhteitten alaisuudes-| mistr itseazn voittogn. Taistelnn:sa on taisteluia EKammunistisen [n-j muctojen moninaisuus ja née erikei-iternationalen boishevikisten direk- set ¥hteydet maan sissisten ja kan-|tiivien puolesta aivan erikoinen mer-! Sainvalisten tapausten kanssa, joil- kitys. Komiaternin VI kongresezi’ la off erikoinen merkitys 191% aika-'osetti, etts nykyisen olosuhtejtten | kaudella, harjottivat meidin tyd-' alsisuudessa tiytyy Kominternin ¢i-' ldistemme vallankumouksellisen kan-' sala paakysymyksen olla taistelun sainvalisyyden hengessh ja kohot-,opportunismiz vastaan, taistelun oi- niitten f Bolshevikkipuolu- kanssa sovittelevia vastaan, joitten suhen asemagn mika nila oli puolueen riveissi Jasna oleminen'

4

; muuaila,| Kelmannen Ransainvalisen muodos-'osottaa sosialidemokraattisen vaikg- Rolmannen p taMizezsa.

Lopuksi seq etikoisen tusvellan elinvoimaisuutia yksinps . 1

he Po so” .

oe _ ” i = - ™ - 1

wa St ee + = =L c ee eee .

= F 4 . a =

mic xa ie oleh ah Palatal ae rer se PF wt ‘ - F _ ee Clic tee . a .

rll pes me i i a

ee ee

wo" - . ot : wt oa wai : . SU at hal a a _ a pe r

Canada olla pucluecston ja Iainoprl-| taloudellisen Hippuvals

Holy im. ppl suden matkas- neitten. tmleleste olisl tama fn sindinsi ‘ sq Saatetaan nihd# poilittinen crien- mahdotor: asema jo ftsonyyden Jatha. i teérais, mith kuvannollisest! tutkitel miseksi Britannian maalmanvallassa. ; kansleri BMuellérin Genevessi viime Australan valtiomiehet ovat antaneet syyskuussa antama korostetty selos- joitakin = hyvin Vaaraoppisia mieten-| tus, mink tukaan “Saksn ei mil- maisuja lausLnnGisaan sita, Mmlki|telnkaan suostuisi ‘¥htelstintamaan’ valta asotteutuisi heldan tehokkaam - ¥Yhdysvalioja vastagn (Lontoon Times, maksi- etujense huoitajaksi Tyyneli-| syysk. 17 p. 1995.) Therelia. . Lapuksi, Amerjian vaikutus.'| JItalia on Mussolinin hallituksen valle efelhisessa Irlannissa on hyvin Blaisundessa mivaskin Tolmakkasstt Yolmakas - Amerikan kiertolaisyusplirissd. Sen

Kolmanneksi, Yhidyevallat kehlttaa | teollsuudet ovat raskagsti kilnnitvk= hyvin nakyvaisesti valkytuspiireja it- | sessa Amerikan ni#omalle. seleen Europassa. Ersyinyksess® 1 me, kuten joskus senda, kibta Amenkan fa Europan vi-

oe Hechiozysymyktenh of kills.

lanrin ja Yhdysvaltain Valid ; Moskovaan Fann kuin

ja Europa on jeksutaneena. tooseen ja parisine wane Saatetaan panne merkille. etti

undenaizaisessa Saksasea, Yksibyis-: kit Saksa ett Italig edustarat valtaja.

Eohteinen anayysi osaittaisi, mitenka' joilta puuttutr, taikka sthteellisesti

|

Jitja, [ilk Europa e: ole tiivis rola [Sa Italian ulkomaapolitiikka: saat. |.

i

| xenttorin menettelyi: silnk, etta se -

nlista aiheutuya ike o2

ST. tolmisto myonst, etth sellgista —

¥Yhaysvaltain velfesjarjeston talmis-

haaliin kohdistettua haitduhkaa ja .

Tov, Fill selosti A. Vaaran vaoleus- .

sqatetaan Sakran kokomnis-

Sen tunnustaa kolmestatoista viiteentolsts biljoomaan. -

Umaistaan ajatuk-'ie Tevergin lausunte brittiials-rans- -

Can:

490 Ehety hetyhosista hetgisista Mahetyksist, SOc jokais endalta dit:

Sabbksaai het yeiculat

- Saomen $2.45 sada

Tehiaa '

Box { Laivs Piede: Yapaude TEStHAn my

PORT a: Port

VAPAGS

ith I

O57 Breaair AA

Kirk

it

| Seuth

RAR!

QOsunskatr

He eri paikkek a

tolmiin, jotta -tuk"L Tasif Vapaiden TTik

CAN, 60

Eokouksen kok. ozo. qgvist, AB.

E. Pirttie Otettlin kasi Marlen osasta! ‘ille olevan ° Berulutiarnlosst: EGbmisesta., As helkinpuolizesti Tico soon kevdet, mutta seikka, etta kertas, valttar Yaransa, ja : myonnetiafs! m simaiseni sun kin velalliset ¢ THInsay Samad elisi, etta foudi ee fuuttua siirto Varten ja jotk Verspiliesin soy.

Edelleen saat ete Wastaukse geet: laivastoso hyvatsyimisen dt . khimisen Yhdy hota,

Mutta saatettc on sanocttava Fi Mith cn sanotta Eivatks nami c fa ja rauhan va kevyat epsitedenm imansedinm <alku perialististen vi stitumiset ja mii pulujokmset? -

Vastatakseen

(Or tarpeellists ai

tutkhia kummarik Tatkanan ervat eb je Bois sotaa. Pi Kin Laillistutterat dois. Kellogg¢in “ Puofastus"-sodat, ryhdytaan jonkun pudlesta, joka of kansalllsen politil J8 MmikAnd kanss tyoyt sataan mut iusthisekseen”, 2

Via eotilaallisia vel On favalia, mika Taimaan meleointay TOS temain mith °