»MEIE ELU" — ,,QUR LIFE" — Estonian Weekly. Published by Estonian Publishing Co. Toronto Ltd., Esto-

nian. House, 958 Broadview Ave., | MAK 2R6 =

Toronto, Ont. Canada. . Tel, A66- 0951

Toimetajad: H, Rebane ja S. Veidenbaum. Toimetaja New -Yorgis B. Parming, 473:Luhmann Dr., New Milford, N.J.,

USA. Tel. (201) 262-0773.

MELE ELU" valjaandjaks on Festi Kirjastus ; Kanadas. | Asut. A. Weileti algatusel 1950. | |

| .Meie Blu" toimetus ja-talitus Eesti Maias, 958 Broadview i Ave, Toronto, Ont. MAK 2R6-Canada — Tel. 466 0951.

| Tellimiste j ja kuulutuste vastuvotmine igal ¢ toop., kl. 9h. -5 p.l., esmasp. ja neljap. kl, 9 h-8 6. Laup. kl. 9 h. -l pl, MEIE ELU" tellimishinnad: Kanadas — 1 a. $30.00, 6k. $16.00, 3 k. $11.00; USA-sse — 1 a. $32.00, 6 &. $17.00, 3k...

| $11.50; Ulemeremaadesse: 1 a. $36.00, 6 k. $18.00, 3 k. $12.00. Kirtpostilisa Kanadas: 1 a. $14.50, 6 k. $7.25. Kiri-

ja lennupostilisa USA-sSe: 1 a, $16. 50. 6 k. $8.25. Lennu- postilisa tilemeremaadesse ta. #32, 5, 6 k, $16.4 AO, |

Uksiknumber — 55¢,

Kuulutushinnad: 1 toll ithe! veerut: esikiil el $4.00, teks-

tis $3.75, kuulutuste kiiljel $3.50. | cane a -

So |

a j wpa? oa 1 1

_ NELIAPAEVAL, 13. NOVEMBRIL - THURSDAY, NOVEMBER 190

a Se a ee

_ ESTE ALUMINIUM KOMPANIE

7 vétab tellimis vaste alumiinium UStE, akende je 7

vélisseina hateve tédde peale.

7 Uuste 4 termoakende installeerimine.

- Helistade péeval to ‘ale rel, 832> 2238 Kui hadavajalik siis Shtul koju tel. 884-4558

AKTUAALSEL TEEMAL —

RONALD REAGANI ULEKAALUKAS VOIT

Nagu USA presidendivalimiste eel ennustasime sai J. Carter | ‘yezhiim USA valimistel havitava kaotuse osaliseks. 69-aastane en- | } ~ dine Kalifornia kuberner Ronald Reagan sai.403 valijameest ja‘

‘praegune president J. Carter ainult 35. Vabariiklased kontrollivad

ka senaitit ja suurendasid oma esinduskoja. liikmete arvu. Valiti A0Q-daks USA presidendiks Ronald Reagan, kes lubas.oma valimis- _

kampaanias panna ameeriklased jalle tédle ning tésta USA pres-

| titshi jalle endisele tasemele. Kaotusele vastuminev J. Carter haa-

ras viimase Glekérrena kinni sellest, et siitidistas R. Reaganit sofa

Ronald Reagan oli kaks aega Kali.

fornia kuberneriks 1966—1974 ja ke

~ MORAALIKINDLA USA POOLE.

20, jaanuarist on Valges Malas dus president Ronald. Reagan, kes: saa- -yutas president Jimmy Carteri we hiilgava véidu 4. novembri valimis- tel. Kuna Reagan on USA ,,késktee“ ‘republikaane, siis on tema valikuga -toimunud suur thiskondlik nihku- mine pareinale. Kui Reagani kam- paania kénesid tésiselt vitta, on USA valis- ja sisepoliitikas oodata poh lish muudatusi,

Viiekiimnest osarligist voitis Rea

gan 42 osariigis ja saavutas 469 vali. .

jahaalt Jimmy Carteri 49 valijahdile ~ vastu, Nagu markis tulevane presi- dent, vditis ta tahkuva presidendi toorekordi alusel, mis tahendab, et - Jimmy Carteri téérekord olf niivérd nérk, et hidled anti -Reaganile. See oli alanday kaotus Carterile, kellel _ puudus: kogemus ja osavus tulemusi - saavutada: eksisteerivas raskes rah- vusvahelises ja majanduslikus ofu-

korras. Nii rahvusvahelisel areenil;

-kui ka USAs laheb Jimmy Carter tundmata tulevikku, jatmata midagi positiivset oma Valge Maja perico- dist.

Carter tegi oma parima ja oma médistuse kohaselt. Kui kedagi siiil- distada tulemuste _puuduses, bhi pe suurim vastutus langeb ameerika va- ‘iijatie, sest Jimmy Carter ei olnud kuigi imponeeriy ka 1976, a valimis- tel. Seesama vastutus: langeb valija-”

. aparatuurile ka Reagani valikul kui

juhtub, et ka Reaganil puuduvad ril- : gimehelikud voimed, Reagani! pi . Fast Carterit tuleb labi teha raske -tilesmage teekond sealt, kuhu Amee- rika Uhendriigid. on libisenud vahe- peal.

Koigepealt tuleb tédprotsessi taga- ‘Si vila ameerika iddliskond ja peata- da inflatsioon. Tuleb taastada. USA rahvusvaheline seisund ja tagzasi vdi- ta koostédline usaldus liitlasmaade ‘fuures. Tuleb kiirelt taastada USA relvaj6ud valmisolekuks vastaste agressioonide vastu. Tuleb taastada . _ Ameerika moraalne koodeks ja ta- gasi anda endausaldus kodus ja kind: - lus valjas. Reagani? tuleb ndidata, et Yalge Maja seisukohad on enda ja _ teiste suhtes ausad ja kindlad fa et ‘seda ausust ja kindlust tuleb teis- tel arvestada,

Kuid tiks asi on presidendi seisu- kohad ja teine asi on libastunud olu- korrad. Reagan lubab Ameerikas tdo- vaimu taastada, produktsioontks ja | areriguks, Ta tahab karpida tulumak- Sud arvamuses, et raha tidtaja kes _ . on Giglasem, kui valitsuse Kies. Sest

vaha rahva kaées suurendab tarbimu-

se ja paneb uuesti tédstusraitad . kd#ima. Ta lubab likvideerida -USA

-moodustavad = lahtirindi,

| ‘eetlikkuse soprade suhtes ta rina kisimuse | juurde, kellega USA katkestas polll- - diplomaatilise |

tagasi natteks Taiwani itlistel kaalutlustel

vahekorra. Ta ei taha vahekordade

arendamist Noukogude Liiduga, kus -

puudub taiesti inimGiguse austus, Ta lubas teetada Lisraeli Jeruusalemma

juutide pealinnaks kujundamise ie

simuses. -_ Raha rahva kes. vahekorrad Tak

waniga ja Noukogude Liiduga, uued -

vahekorrad Puna Hiinaga, 6livarus- tavate maadega, usaldus NATO ril- kidega Euroopas, Louna Ameerikas jne, jne- on kdik libastunud kiisi-

mused, mis nOuavad Reaganilt tiles. . mage ronimist. Kéik need kiisimu- “sed nouavad Reaganilt nirvikindlust ja USA tugevust. Seda viimast, ma-

janduslikult ja. felvastuselt, tulebki

-Reaganil hakata tlesse ehitama, kui

ia tahab oma. kampaaniaaegseld mo- raalseid péhimotteid. kehtestada. _Reaganif oma moraalsele hoiaku-

ide vaatamata, seisab ees rohkeid ko-

mistusi, sest tak puuduvad. neis kii- simustes praktilised kogemused. Ka

ei ole Reagan ei poliitiline geenius.

ega tugev isiksus, kes suurima {ir- jekindlusega suudab oma program-

mi [abi vita. Sest igal tema mdttel

on .poliitilised .tagasiiéégid, .. mis kuhu ka Reagan véib eksida. |

- Ka Reagan vajab rahvaesinduses tugevat toetust ja oma plaanide teos- ~¥ tuseks rohkesti raha, Ka Reagan-va-_

jab rahvusvahelisi, eriti Lihis Ida Olisid, sest- Carterilt paritud ener-.

glaprogramm e1 ole veel kusagile jSudnud,: Ka Reagan vajab rahvus- vahelisel areeni] teiste rahvaste usal- dust ja toetust. Ka Reagan peab

“moistma soja ja rahu kisimusi ja_

inimGéiguste probleemi selle! taustal,

- Jimmy Carter nagi neid problee- me ja tegeles nendega igatihega

eraldi ja neid itksteisega sidumata, Kuid Reagan erineb Carterist see- poolest, et tA n&eb neid kiisimusi: uksteisega tihedas seoses ja seetit- tu moodustavad tema métted iildise

plaani uhiskondlik-moraalse taga-_ ‘pohjaga. Voib olla just sellepirast

hingab USA ja maailm pidrast 4. no- vembri yalimisi kergendustundega Carteri labikukkumise puhul. Carter nelja aasta kestel ef suutnud kuigi palju Oppida probleemide tiksieisest soltumisest. Tuleb ainuit lootd, et Reagan seda suiudab ja et Valgest

-Maijast jargmise nelja aasta jooksul

saad esinduskohast aktsioonikeskus,

kuhu: maailma pilgud on Tootuses

pésratud. Wy.

MOL rn mn

—

APEX lsnaed Helsing’ 9703. 00 + tax. Erakordne joululend valjasé if 19. detsembril. .

Fagasilend Helsingist vastavalt sobivusele, kestvusega Feo) paeva.

- Konsultecrige meid kui kavatsete lennata lonina soojusesse

» Hawai, Caribbean j.m.

BUROO

a

- gs ee ep | ee ee eee Mel

he pirast seda algas voitlust, et paa- seda USA presidenditcolile. Ta oli moéodunud valimistel ka vabaritklas. te presidendikandidaat, kul kaotas CG. Fordile. Kuid ta e3 jatnud. lootust ja tédtas vasimatult viimasel 4 aas- tat. olles iiks J. Carterl fezhiimi te- ravamaid kriitikuid. Rindas ringi modda Ameerika Uhendriike ja pi-

das. kone Ta lubas Ameerika

(fhendriigid ja setle toostuse panna idlle veerema, Lubas USA nime jal le. seada .au sisse rahvusvahelisel areenil. Ta valiti méddunud suvel USA presidendi kandidaadiks Detroi-

dis. R. Reagani aitasid sundmused,

mis toimusid J, Carteri presidendiks oleku ajal-viimasel neljal aastal. J. Carteri peetakse siiiidlaseks. selles, et USA: kaotas Lahis-Idas shahh Re-

ga Pahlavi jtugeva ‘konservatiivse

kantsi. USA saatkonna 52 liiget on yeel praegu mosieml revolutsionadri Khomeini. yangid. fraam ja Iraagi vahel leegitseb’ séda, mis ahvardab

‘L&his-Ida Glisid. See soda tootab N. Liidu ‘kasuks, R. Reagan lubas USA . ja N. Liidu vahekordi seaca uuele

alusele. Ta lubas iimberkorraldada

riigi aparatuuri ja teha suurt .kokku- |

hoidu. Ta lubas tésta USA sdjalist yoimsust ja samal ajal vahendada kodanike maksukeormat.

DEMOKRAATIDE KAOTUSED

R. Reagan vOitis k6ik suuremad

iSdstusosariigid: New Yorgi, Pent- sylvania, Ohio, New Jersey, Michi-

eer a

LUGEJA KIRJUTAB

J

_»Meie Flu“ avaldab meelsasti.

oma lugejate motteavaldusi — ka

‘neid mis ei ihtu ajalehe seisukoh-

tadega. Palume kirjutada kokku-

vdtlikult ja lisada oma nimi ja

adress, Toimetus jatab endale di- quse lugejate kirju redigeerida 4a liihendada -

korral jétta avaldamata. | j

- Jéirvsaarelaste sestipoolsed juured Késmust

Tiiendavalt Mele Elu’ 16. okt. ar

tiklile ,Soome-eestlase moodne. kala- . traaler™,

omanik -Erik Liljebers} kohta lisaksin jaremist: tema ja ka teiste jarvsaarelaste cestipoolsed juured ei tulene Anija meestest, vaid

ning mittesobiyuse.

Kasmu naistest, hulk aega enne sa-

jandi vahetust. 1860. a. paiku laksid kolm Kasmy

‘neidu, Geksed Anna, Kai ja Mai.Kan-.

eustid Soome kalaptitidu, nagu sel.

ajal deldi. Anna ja Kai abiellusid soome-rootslastest kaluritega. Frid-

| rich Liljeberg asus Jarvsaarele ela.

ma oma noore naise Annaga 1863. Nende pojapceg Erik hoiab tanapie- vani aukohal' oma vanaisa kirju, mis laksid tile Peterburgi, Wesenbergi Kasperwiki. Uustalw talusse, ja’ kus ta palub neiu Anna katt, iihtlasi tea-

tavaks tehes, et. ta on omandanud oma saare. Muide, Jarvsaar on vist. eestlasté pandud nimi, sest Scomes:

tuntakse teda rootsiparase Estlot.

. ten’i nime all. Et Erik Soome suuri- ma kalatraalerile eestikeelse nime pa- ni on stidantscendav, meile tema su.

gulastele eriil.,

Erik Lil jebergi ema, Sofia oli eest.

| ~ lane. Eriku vanem vend tdi omale

‘KOHO. INTERNATIONAL TRAVEL

‘191 Eglinton Ave. East (Eglinton—Mt. Pleasant; Toronto, Oni. M4P 1K1 — Tel. (416) 485.9437)

Pe pee

ee ee ee ee

Talviseid puhkuse reise ISunasse korraldab

AINO KAING |

| mete Surrey Ave, Scarborough, Ont. MIR iH | Tel (416) | ist SEO )

ohtlikku teed mooda. cesti naise js ta mOlemad ded on eesilastega abi.

elus, Jarvsaarel elab ‘kolm perekon- -

laste jareltulijad, kes koik raavivad

-ka eestikeelt ja on eestimeelt,

Soome valitsus tahab aga J ‘rvsaart

-nendelt niiiid dra votta. Ainult Frik

Liljebergil on seal lubatud elulopun! elada kui omanik. Kas sellepdrast.

siis selle me rk 2 parast, mille.

ga ta Scome riiki aastakiimneid: on , aldanud rika tada, ,

et ta TalvesGjas ihe jala kaotas, yGi

kaua aega vastaspartei —

‘shutamises. Kuid see kujuties talle endale tagasilédeiks.,

gani, Texase ja Florida, mis slid kantsid, Kolm ‘tiberaalsed demokraatide se- naatorit: G. McGovern, John Culver

ja B. Bayh kaotasid oma kohad, ‘Kuid kéige réGdmustavamaks oli as- jaolu, et. New Yorgi rahvasaadik Elizabeth

darmiselt pahempoolne

Holzman, kes kandideeris senaato- riks New Yorgist, kaotas. E. Holz-

man oli tks, kes otsis Balti emigran-

tide-keskelt ca 40-aastat hiljem _,,s6-

-jakurjategijaid’. Ta oli- iiks neist,

kes seisis nn. Ryani ,,uurimisasuti- se" seljataga ja taotles, ét N. Liidu »~suudistustele’ tuleb anda kohtulik usaldusvadrtus. téttu voeti mitme)t USA kodanikuilt, arvatud kaasa Rumeenia piiskop Ri-

fa, USA kodakondsus. Voiks arvata,

et kui R. Reagan asub Valgesse Majja, siis uus kohtuminister voib- olla lopetab selle aktsiooni.

KANADA ON PETTUNUD ~

N, Liidu valiisuse hadlekandja — Pravda" ennustas J. Carteri voitu

ja Moskvas oldi shokeeritud, kui sat teatavaks, et Ronald Reagan sal va- limistel | | kommunistlikus Hiinas oldi pettu- nud, et .R. Reagan valiti presiden-

diks, sest ta lubas oma valimiskam-

panias toelada Taiwani. Suur pettu-

‘mus valitses ka Ottawas. Valismi-.

‘nister M. MacGuigan ja Uusdemo- _. Jkraatide vdlispoliitiline ‘kriitik ens. nustasid, et USA ja Kanada vahekor- | rad halvenevad, sest.R. Reagan oma valimiskampaanias taotles, et Amee-. rika kontinendi. ritgid peaks wkstei-

scle lahenema ja.oma maapdue vara-

- sid jaotama.

Kuid Euroopas ja mujal on palju

rlike, kes tervitavad R. Reagani va-

limist presidendiks. R, Reagan lubas lisraelile, et kui ta valitakse “presi-

_dendiks, siis ta pooldab, et Jeruusa- -lemm oleks lisraeli pealinn. Kui Joe

Clark Kanadas:taotles peaministriks

-saades Kanada saatkonda viimist _Jeruusalemma, sils tekis sellest to-

hutu suur vyastukampaania.

Egiptuse president A. Sadat itiles, et J. Carter oli tema sOber, kutd Joo-

dab ka R. Reaganiga toime_ tulla.

--Kuid Egiptuse séjavagede iitlemju- hataja oli otse vaimustatud RS Rea-

gani voidust.

REAGANI ADMINISTRATSIOON

Teatavasti toimub R, Reagani ame- tisse astumine alles tuteva aasta jaa- nari kuul ja senini on presidendi kohal veel J. Carter. Kuid otse kohe algab voimu uleviimine uuele presi- dendile. Selle vaheaja jooksut peab

R, Reagan nimetama oma ‘uue yaiit-.

suse Ja. teised juhtivad véimukand- jad, sest USA-s on nn. saagi. siisteem.

Yus president vastasparteist tuleb-

Valgesse Majja oma uue administ- ratsiooniga. VOimalikult kiiresti kér-

_yaldatakse ka vana valitsuse poolt

madratud juhtivate riigi agentuuri- de juhid,

Ootame ja vaatame, kes need uted juhid vaba maailma kdige suurema ja tugevama- riigi ritgituiirile on. deldakse, et uus luud pihib paremi-

ni. J. Carteri administratsiooni peeti,

ni halvaks, et vdiks ennast troostt- da sellega, et ega uued mehed ei saa ‘kunagi nii halvad olla. - Gnneks on sel korral ka terve t Te da USA eestlasi vabariiklaste- vaii-

miskampaanias tegevad, eesotsas en:

dise torontolase Raimond Trallaga. ‘Loodame, et us administratsioon

psutab suuremat tahelepanu ka Bal-. +i rlikidele. Eestlased tervitavad uut

USA presidenti ja uusi mehi USA riigitiiiril

AIK

da, koik kismulaste ja SCOMEF00Is: _

mT TERMOMEETRID- Celsius/Fahrenhelt $2.50 pluss 0.8.7, gseadaval sMeie Elu" talituses:

~ eqn Ne TLL

Nende wuurimisie .

- maalibisemisvéidu". Ka

| i | | | { | :

PE pga eer. ae

Mele Btu" nr, 46 (1604) 198

- MAAILMA POLIITILINE OLUKORD ON PINGELINE

EV, Esindaja Ernst Jaakson'l sonavott Viemaaitmse Eesti Kesknéukogu tiiskogu koosolekul New, Yorgis

Plemaailmne Eestl Kesknéukozu

astub slin kokku ajal, mil maailma iildpoliitiline olukord on airmiselt

ningeline. fa tiks kriis jargneb teise-

le. On valid vaija {algida pdevauudi- seid, et arusaamisele jGuda, kuivord delikaatne on maailma rahu ‘Prob: leem.

Praegune séda Iraaki ja Iraani va-

hel on kéarima pannud ‘kogu Lahis- lida rajooni ning puwudutab k6ikL

maid, kelle energia allikad on Parsia - Jahe piirkonnas. SuurvGimud on seal

asetatud olukorda, mis kergesti voib kujuneda kriitiliseks. . Noukogude

Liidu sissetung Afganistani on juba

pohjustanud vahekorra jahenemist

Washingtoni ja Moskva vahel, Samu-

ti on Kremli imperialistlik edasi- tung esile kutsunud tésiseid vaielusi line kaitsevalmiduse tile. Pannakse

uut réhku sdjaliste jéudude tugev- . damise vajadusele,

Slim peame aga markima, et kah- juks ei ole Laaéne-Euroopa riigid su- gugi iihel arvamisel idast varitseva hadaohu suhtes, Tahetakse ikka aja- da mingit ,normaalset" arl oma suu-

rima vaeniasega, aidates ehitada. Ve-

nemaal uusi tehaseid ning andes sel- leks ka tohutult suuri laenusid.

VENE VILETS

POLLUMAJANDUS

Teisest kiiljest on aga hariliku ini- mese elu Noéuk. Liidus muutumas ikka raskemaks. Suure Venemaa pol-

‘lumajandus on Kommunistlku kor- ra juures nii viletsasse olukorda ae -. ) JNENATIKIGe te s ba maailma juhina ja sojalise voimu

tud, et looduse poolest. viljarikas maa et suuda enam toita oma rah-

seal katta ainult suurte viljakogude

sisseveoga vabast maailmast. ‘Ka. Eestis annavad nee puudujaagid en-

nact tunda, olgugi, et Eesti véis-oma riikliku: iseseisvuse ajal tolta oma rahvast kiilluses ning samal ajal

eksporterida vid, liha, mune ja tei-

si toitaineid vordlemisi suures. kKvan- tumis. Ikka touseb kiisimus, mis on vene kommunism andnud Eestile peale maapdéue varade ruustamist, masskiitiditamisi, kKohutavaid kanna-

natusi, viletsust ja hada, ridkimata

meéie rahva pohiliste Giguste rikku- mistest,

Sama olukord on pohjustanud ka viimaseid kadrimist Poola tdodliskon- nas. Julged poolakad iitlevad, et an- iud tingimustes ei saa nemad edasi (édtada. “Streikidega on nad saavu- tanud esialeu vahemalt niipalju, et nad on suutnud ennast organiseert-

da, -kuid selle protsessi l6pptulemus.

on praegu vel lahtine, ‘kuna siin on -tegemist kommunistliku partei vdl- mu. ktisimustega. Poola siindmustel

on oma kaugeleulatuvad méjud ‘ko-

~ kn Ida-Enroopas ja seda teavad mui-

dugi Kremli véimumehed Ja teiste kommunistlike valitsuste juhid. Meie

ef imesta sugugi, et Eestist. on. saa-

detud Poola tédlistele tervitusi nen-

de streigi puhu!. Poola sundmuste — nakkusoht naabermaades ongi juba —

esile kutsunud hoiatavaid haali Ida- Saksamaal ja Tshehhoslovakkias.

NOORTE VOITLUSVAIM Kestist koneledes ci saa meic mai- nimata jatta viimaseid teateid kooll-

laste. protest-demonstratsioonide kohta Tallinnas ja mujal. Need kin-

nitavad uuesti meie noorte voitlus-

vaimu tugevust ja on thtlasi jarje- kordseks téendiks, et mele rahvas kéigi survete peale vaatamata on valmis ndudma oma pohiliste digus-

_ te iaastamist. See tdsiolu annab ka

uut jwlgustust meie organisatsiooni- dele vabas maailmas tootada samas vaimus edasi, nagu nad seda on aas- takiimnete kestel teinud.

ESTO-80 Stokholmis téendas. mei. le kéigile, et eestlased ei noustu kw

nagi Kremli poolt Eestile peale su- rutud voora vGimuga, mis meie rah-

-yalt on rédvinud tema iseseisvuse Ja _

vabaduse. Vabade eestlaste uhine

—hadl kostab ka Eestisse, andes jou-

du neile, kes seal praegu peavad kan- natama kohutava iilekohtu all.

Ameerika Uhendriikide téhtsus va-

kandjana annab siinsete eesti kui ka lati ta leedu organisatsiconide tege- yusele erilise kaalu. Voiksime utel- da, et Balti rahvaste huvide seisu- kohast on see tegevus tahtsamaid yabas maaikmas. Muidugi ei tohi

‘meje alahinnata seda innukat todd, mis tehakse eestlaste Keskustes nit

Kanadas, Rootsis ja mujal Euroopas kui ka Austraalias. Kuid kéige oluli- sem on siiski tegevus Uhendriikides.

Sellest oli ka tingitud Ulemaailmse.

Eesti Kesknéukogu asutamine New Yorgis. M6odunud aastakumnete kestel on siinsel Eesti Vabariigi esin-

dusel olnud ‘koigiti hea ja sébralik . -vahekord Kesknéukoguga. )

Meie kGik teame, et Kesknoukogul on omad organisatoorsed ja muud probleemid iihenduses paratamatute valjalangemistega koosseisudes. Kuid ma olen kindel, et hea tahte ja energiaga suudetakse neid Kusimust lahendada ja asuda oma tahtsate ulesannete taitmisele,

~JULM SISSISODA AFGANISTANIS

‘Parstakeelne tekst ithe Afganistan! asula maja selnal nialtab fulma siss!- soja iseloomu, Sellel on Jugeda: ,,Is-

lam on kérgelm: kdigist. Iga salaka-.

val kisi, kes haatab islami maa jare- le, tuleb raiuda maha. Sama tuleb teha iga agressori kdega. Uljate vdit-

jJate kied, kes kaitsevad islam, toste-

takse korgele™,

{Islami nime!, kartmatud Afganista-

ni voitlejad riindavad venelasi (nad loevad venelasteks igat N. Liidu sé-

durit) igal juhul sissisdja taktika alu-

sel, Nad kasutavad vditluses venelas- tega vene relvi ja laskemoona ja on

huvitatud lahingutest suuremate ve-—

ne motoriseeritud kolonnidega, sest siis on sOjasaak suurem. Partisanid on dppinud havitama vene veokeid ja tanke. Helikopterite suurtuki .ja

kuulipidujate tule vastu neil ei ole

kiillaldast kaitset. Nende ilrnumisel on oluline kiire varjumine. , Keith Leckie; kanadlane Toronicst, viibis suvel Afganistanis, Oppis tund- ma sealsete partisanide elu, voitluse

taktikat Ja tegi kaasa tthe nende run-

nakutest vene sOjavaekolonnilr See sat voimalikuks, kui tks partisanide

pealikutest véttis ia kaasa Pakista- . nist ja Gdseti rannates viis Jalalabadi - _ linna lahedusse, Kus oli elav partisa-

hide iegevus. Pdeval enne nende ko- halejoudmisi oli partisanidel olnud

suurem lahing venelastega Jajajaba-

di linnas. Kasutades rakette kantava- telt alustelt tulistades partisanid olid

hulga vene soOjavde veckeid, tanke, seltse helikopterit havitanud ja kah-.

te Jahingulennukit (MIG: 21) vigasta- nud. Jalalabad yallutatt partisanide

: poolt.

Jargmisel paeval tuli partisanidele teade Kunanist, iihest Jalalabad 13- hedasest linnast, et venelased valmis- tavad seal ette suuremat riinnakut

“MUUGIL ALLE

| |

meg ea qe Ea el ae eed Pe Be a lUcnh

Jalalabadi puhastamiseks partisan dest. Uhel vahemal. partisanide gru-

: pil on kavatsus runnata venelaste

kolonni, kui see liigub Kunanist Ja- lalabadi suunas. Kohalik partisanide

juht andis selleks 10 usaldusvaarset ' - -meest ja lubas Leckiel kaasa minna

selle grupiga. Partisanide grupp, kes kallaietungi vene kolonnile korral- das, oli puudlikult varustatud relva-| dega. Neil olid kasutada vanad ing- lise sdjaviiepiissid ja iiks tanki miin. Mitni paigutamiseks tehti auk tee sil-

lutisse ja moondati hasti. Meeskond |

asus suurté kivide taha tee ahedal

asuval ndlvakul. Norge lohkejouga .

miin ei vigastanud tanki ja see jat-

. kas litkumist endise kiirusega. Parti

sanid avasid tule meeskonna veoki-

tele, Oli naha, et sddurid piiiidsid end varjata autodes ja vastu ei-tulis-

tanud.. Autod jatkasid litkumist en-

dise kuirusega ja varsti -olicd valias

partisanide tule ulatusest. Partisanid juubeldasid j ja kadusid kiiresti mage- desse, Jargmisel pdeval venelased

riindasid Jalalabadi ja ajasid partisa- -

nid sealt valja. Kaotusi oll mdlemal

| poolel.

Venelaste Kaotused Afganistanis ¢1 ole viikesed. Partisanidega vdidel- des surmasaanud venelased tuuakse Kabuli ja maetakse seal, eriti selleks varutud kalmistul. Uhel paeval oli

nende surnute seas vene kindrali laip.

ja maeti maha suurte austusavaldus- tega. Langenud venelaste laibad on sapeli vaga purustatud ja kaed ot-

sast maha ratuiud, iskami karistuse - | ‘kombe kohaselt.

Afganistanlased oma kaotusi ei loe, |

kuigi neid on palju. Need on auvaar-

Selt langenud voitlejad ja rahvas.

lilistab neid, kui Gnnelikke, kes paa- sevad seltsmendasse taevasse.

|, Manninen

~ ,ETNOGRAAFILINE SONASTIK”

IND $7. 5G Postiga tellides saatekulu — SOF

Miiigil ,,MEIE ELU” talituses

958 Broadview Ave., Toronto, Ont. M4K 2R6

a Miete E]

Néda ; K |

* Kanad me lahin

alal Kan: praeguse on sojayi suselt -v:

aegseto _moodsa mis tule

jem chit Kanada @

_ & Hong

_ nad tous

sele. Uhe veel yaid 4a, Kon vadrtus

-darit ja . Jant kuu

vr USA ke ametnikt Carteri ¥ nad el sz meld ter

kohta m

~ nale Billy

Kohtumi Gdilt saad va kohta saamiise

néudmis@

% Pakis Javdaed Ag

ma runn

enone tai talve Lét kuks ei % Jamal

et tunnel Trudeau€

Kirill

ca] viiendall malatea

—Tast", kg

hekiilje koolioni koolié

kel kak

kodum kasu? ff vaimu § Iéhed Hiremg ne paevg kiiljel s

’ pealkirts

laste ang saadeit

Sonuml kaart, ‘ky

~ kelm va

nit ka A Kippari| migkom lappes ke vabarik Iscseisva nemaa

Noukogt abistams ti vabar sakslase rind § faas-tuil saatia

dussojas kunae

. vabaks”

Nidal toi vali pealktsj sovictlil Sonumi saat ja numi [¢ rahutus vanema meid cl

linna ft

Mark

' seminis

et Jhutlig

_ lépeb:

selt 194m lehvitas| vabaritg noudsid fonialis Paev' # okt.) av hekilye vase pt kinnita num ©] saatja

Kirjasag

»wUks nd nud, etl noorus

neid voq haruldal diste-ni red on € Sonumij uks ees

mud ies

‘katsuny mist” Lidu Balti va

ja eestl

rahvusl

neyacta

, ay ; oe ee ee