Rcd

be ¥

Cs

SHES REE BOE a

W . ‘Talousopetiaja Marja Helaskoski- | Tuominen kirjgittaa Kotiliedessi. —

Kuuluisa italialainen maalari Fran- resco Podesti.on tehnyt itsensa Euu- luisaksi yhta paljon, hajamielisyydel- liin kuin siveltimeli@aukin,. fa luke- mattumia kaskuja kerrotaan tasté hi-

gen heikkoudesaan.)

. ; “ =4 kerran hin’ tuh postikonttoriin noutamaan rahaldhetysta, mutta el voinct muistaa nimegan. Toisen ker-

tall Wan kiiveli Rooman kaduilla ki-

sivatrellaan part housuja, sHna on- nellicessa luulossa, etta-hanella oh kesipddllystakki.

Rerran hin meni suurille patvalh- sille iiman solmuketta, ja Kun hanen dy laLoveriitsa, eras nainen huomaut- ti list2 pienesta seurac¢laman saan- toyen rikkomisesta, hin vastasi syvi- mielinen ilme kasvotllaan:

“Niin —— totta kylla —- juuri-niin. Mutta ming olinkin niin -kauhean her-

mastunut pukeutuessani. Sia aja- telkaas, mind Skkia tem: sen-surkean

huomion, .etti, oikea jalkani oli-tullut

ra

lyhermmaksi: kuin vasen — — ‘

- Metta ihemmin, tarkastettuaan hinen poytikumppaninsa kuitenkin

huomasi, eit# hanen kenkinsa olivat

eti paria. Toisessa oli korkea ja toi-

gessa Dyvin matala karko. :

- Pahimman selkkauksén‘hiin sai ai- Laan kuitenkin omana hi#dpalvandin. - Hanen tapansa oli kihloissa ollessa viettdd illat yhdessi . morsiamensa kanssa tulevien appivanhempiensa kodissa, ja joka ilta, madratylla kel- loniyinnilild hin nousi ja: hyvistell,

Vibkimist® seurasi juhlapaivalliset appivanhempien luona ja .kaikki oli tahan asti kiynyt byvin, Mutta-sit- ten pdivillista syddessaan -Podesti katsoi helloaan, nowsi }a tervehti ys- tavallisesti kaikille suunnille ja sa- noi:

“Niin, anteeksi, mutta nyt on se atka, jollain tapanani en lahted ko-

tin”,

Ja seuran Hanettémand ja ihmetel- len tuijottaessa eriskummaHiseen sul- haseen, tama l&hti matkoibinsa. _

Nuri vaimo purskabti itkuun ja Sal pyortymiskohtauksen, Ainoa, jo- ka siilytti. mielenmalttinsa, oli tie-

_ tenkin anoppi. Han. juoksi ikkunaan

ja huuzi kadulle Podestille, joka ka- veli syvissii mietteissi ja -hyrdili.it- Sekseen,

“Herran tahden, Francesco! Ola edes vaimosi mukaasi! _ Sluin Podesti herdsi hajamielisyy- destian ja palasi takaisin.

_ Ruuluisa ranskalainen -filosofi ja kirjailiia Voltaire oli myohemmalla

; UEET MuuttunUt kauhean ruman-

nakdiseksi, Kerran matkusti hin Fredrik Suuren hoviin, seuraten ku- rinkaan Pyyntéd. Kuningas ajo

€della — Voltaire perassd. Kun he

“aapulvat majataloon vaihtaakseen

hevosia, kiytti kuninkaan hovipalve-_

ja tilaisuutta hyvakseen kostaakseen

Voltairelle hinelti karsimansa louk-

Kauksen, Han levitti kokoontuneen Kansan ja poikaparven kuuloon hu- Wn, etta muka jalkinmiisissd vau- Auissa istuu-kuninkaan lempiapina. ‘Utelias kansanjoukko ympardi pal-

LAUANTAINA, MARRASKUUN 2 PAIVANA

Alyédyllisia tietoja’ Mita nauriit merkitsevat

-Ravintotutkimukset ovat kohottaneet

Anauniin jalleen aryoon. Sen on huo-

matty sisditavin ‘C-viiamtineja ryn- saamimin Eoin muiden juurestemme ja sally ttavin aika hyvin suuren osan vi- tamtineistaan jopa keviitpuotelle asti. Viel Sind on multakin tdrkeimmistd viamtineista ia runsaasti erinomaisin ravintosvoloja, - ‘Miten hymylievatzian meille mui- BAiSUpinRlaisel! -Heidinhin' ginoana Jourdksenaan oli nauris: Hallan vie-

| dessa viljan olf. nauris nalkivucden pa-

Fas turva. Vaatimattomast! se*kasvoi SCHH asken mdyheassé mullassa etti uulisviljelijin niukkaan hiystetyssi pellossa.

Fun peruna sitten srjiiyttl nauriin, Katosi natlrismas Eteli-Suomen aueil- ta. Vain syyskauden erikoisuutena on naurista nékynyt: Helsingin toriila. Siti On myyty pliening nippuina ja Jokseen- Ein omenan hintajisens. Omepnaan siti Gikeastaan santtaisi verratakin. sill omenan tapaan Tankana syGtaviksi se onkin alka sopiva, sisiltdiipd vield se- kai C-vitamiineja ettd monia ravinto. suaioja enemmin kuin omena. Kunpa maurista Olisi t4ng vuonna tarpeeksi kyiveity, ettA nyt omenciden melkein puuttiuessa saicimme lapsille vilipala-

almesta. Pert#-Pohjeian Jepset, joider

‘Eotien nurkil; omenapont etvet ole koskaan kukkinest eika herkullising wh- keillest, tietivit kylid, minkdlainen ve-~ fovelma taurismaassa on. Syyskesin

-mehevia, Keltaisia kaskinaurtts volsi- Vat miistas mydskin lasten #idit jak-

Saak5een jakax elinvolmeansa uutia e-

48 .Vartten.

1 | ¥ *

- NAUEISMAIBA ‘Pestrt naurlit’ kucritaan 374 pyukella

“Kaaputetaan: (maihatain) ne mehevix- i soseeksl. -Mitéin Jsisinelta ej /al-

vata. Naurismalhaa eli. nauristaastet- fa saattan nopeammin. valmistaa raas- Rnraudalia. Jos on Eaytetiavani juu- Tesragsdin, ef tarvitse pelts, etla ross- faesa Vahingoittaa kislitin, ja tyd su- Juul pian,

kalla vaunut Latmmaten ja suututtaen

-kaikin tavoin omituista otusta. Tur-

haan arsyi ja tiuski: Voltaire, turhaan

keki han hosumaila saada kiusaliista vakijoukkoa poltumaan vannujen

Juota, iikeat 4anet, joita oppinut rans-

‘kalainen pdasteli, taitamatta Saksan

sanaagkaan, vakuuiti katsojia yha var- mimmin, eta yaunuissa cli tadellakin apina. |

Viimein vapautti muuan armelias kamariherta onnettoman filofin ti- lasta, joka ei ollut suinkaan kadeh- dittava, saattaen hanet pois kansa-

joukon keskelti.

Tarjotaan: aaminissalaattina tai vol- leivdls.

. / re

NAURISHAUDIKEAAT

> Nauriista lelkataan naatt ig navat.

Ne pestdin hyvin, mutta el kworita.

Neurill pamnsan pataan ja vetta lisd- tian, nit etti juurt pelttyvit Padan

IKIRJEENVAIHTOA|

sisiain naurliden pinnaile pannaan so- -

Piva kansj tai ristikko:- Tiiman pd&dite

saatetaan Veli pantie paling. Nain an-- netaan pauriiden klehua alivan hiljas

ja keuan.. Eannen on. painuttavas nau-

rilten. alentuesss. padassa. Kun vesi. on Kiehunitt metkein Evivlin, on silran-. -. pinaeista -nestetth Yain wWhin-padan

pohjella ja neurtiit ovat kiilltiivin rus- fella, hyvituoksyisia ja herkullisia, Tarjotaan Kuuntana tal kymand.

* # |

NAURIS JA LAMMAS *

1 Ke nauriita, S ke lsmmasta lui--

neen, sudlaa, hiukan etikkas, vetta, (pe- runoita), ) | Nauriit kuoritaan. Ne lelkataan ah- tis, jos OVat suuria. Lampaantiha pa- loiteliaan fiineen. Lihesta erotetaan jonkin verran rasvas, joka hekataan Pientksi paloiksi fa sulatetaan padan pohjalla héyryliviksi paistinrasvaksi, Linapalat paistetaan padassa, nawrilt lisktéin ja paistetaan yhdessii Uhojen Kanssa hleman ruskehtayveksi. Pataan iisatdgan klehuvaa vetti noin puolileen padan sisallén médriista. Eannen alla ja aivan hiljaa keiteliin nyt ihas ja naurtita wséifta tunteja. Valli matus- tetaan ja Lishtdin vetts, jos se nyitad haihtouyan-kuivyiin, Vett# lisdtaiin vain vahén .kerrallaan ja: kiehuvana. Nawuriiden opinnalie sanitaa panna kypsrmeadn-perunotta lohkoina taj vii-

‘Bivleins noin 30 min. ennen kuin ruoka-

lajl siotpan-tutda tarjolle. Ndéin saat-

-fa koko palvailisruoan vaimistaa sa- massa Kelttoastlassa elka perurndtsa tar- yitse Ekeilttesa erikseen,

Tarjolle .tuétaessa .kKaadetaan pataan saanyt liemi kastikkeeksi naurliden, 1i- hojen Ja perunoiden paslle, Sit# pi- taisi olla jaijelld mnoln I—2 di. Vatt ko- ristetaan persiliailia ja ruoka tarjo- taan puclukalden kera.

‘Kahvi

Kabvin pitat olla kuumaa kuin etelan aurinke, mustaa kuin yo ja su- loista kuin enst lempi, siind ne otni- naisuudet, jollaisena jokainen haluaa kahvinsa nautituksi. Slutta me tle- damme myds kekemuksesta, etla ialla jalollz juomalla on myos hucnet omi- nalsuutensa., Slaku e) ole man ker- maa juotuna erikoisen miellyttavaa

ja siksi useimmat kaatavat sila -run-

saasti joukkoon, ennenkuin -voivat kahvinsa juonnista taysin slemauksin

Muanticnseta: Saapunut .(5-v.-ntt- méroon). CO, fLeurt Py: Antakaa tulla. toisetkin osat, A, &. R.: Julkaistaan. &. $.: Samoin, yksi kerrallaan. Efisa: Niette sen jolloinkin.

ee

nauttia. | Nyt avat tiedemiehet saaneet sel- ville, ett matdon kayitaminen kah-

vissa ei ole yksinomaan makukysy-

mys, vaan se yksinkertaisest] on varo- keino kahvissa olevaa myrkkyd, kof- feinia vastaan. Jokainen teenjuoja on todennut, etta teella4 ja kaakaolja ei ole samoja vaikutuksia kuin kahvil- la. Kahvissa taytyy siksi olla jota- kin sellaista ainetta, jota ei teessi ja kaakaossa ole, vaikka ne ovat koffet- nia.sisiltivid juomia. Kuten on ylei- sesti-tunnettua, on koffeini kahvissa sidottu: parkkihappoon, Parkkihap- po puolestaan sitoutuu maidon val-

kuaiszinesten.kanassa uudeksi kemuial-

liseksi. yhdistyksekst josta thmisen or- ganismi.ei kykene uudestaan. petkista- miian koffeinia kun vahitellen ja vain osan siitd. Kun siis kahvissa kayte-

' (an maitoa, niin koffeinin hermostoa

atsyttiva vaikutus ei ole tuntuvaa. Eldimilla tehdyt kokeilut ovat osoit- nia veteen sekortettuna vaikutti ktuo- lettavasti, mutta jos siihen sekoitet- iin muutamia tippeja maitea, niin oli se vaaratointa eldimelle.

Maidon kayttaminen kahvissa on sis ennen muuta terveydenhoidalli- nen toimenpide.’ Ndin on tieteellises- ti todistettu vanha hyva tapa, juoda kahvi vain kerman tai maidon kans- sa, ainoaksi terveelliseksi kahymjuon- niksi. Bee

Vateistotminta on Ruollyt — -yh- ‘istoiminia elakoon!

palate tse the

Pheer yn oN nee hens Lat eee rand tng ae eb pteets pR ty bea Be ba tae

i. pele ato ee Tal

he fei era E L ae

-_ . - 7 1,

ana a

any wale is Hf Rie

a é neta

a "hoof oe | . . se ie Tt er el ir

nn ape i = a <4 ue = et =, hs —, =, 7M. Lo A a a & bein i 1 ; 7 7 * 4 mts : ~h ag : a de i un nr cl Fai 7a : ae tne. - : hey Corr ee

| Joe