POT i UAEESEED ME sau as

—sz6, a tronérokds gvilkosainak megbii

megtelt vakokkal, béndkkal, félkard és féllabi rokkantakkal, szibériai fogsagrhdél hazatért komor, lelkileg megbillent fiatal-(, emberekkel, amikor tudtuk, hogy : az ezeréves Magy: urors7ag | ; egy kis, esonka, szegeny kifosz- | tott orszdg volt, menekiillek szazezreivel. Akkor tudiuk esak/|

[ Még jonni kell, még jonni fox, | Egy jobb kor, mely utdn

* *

Buzg5 imadsag epedez

oy

| Szazezrek ajalian.

Vorésmarty

Authorized as Second Cla uss Mail | Post Office Department, Ottawa. |

lilt

szerkesstiséy és kiadohivatal | Toronto -

805 Dov ercourt Rd.,

Vi. évfolyam, 22. szim,

Szerkesat ; LASZ LG

KEN

ES a.

HodSOK NAPJARA IRTA:

ri masodik esztendejéhen, hogy mint kisdiakek kiartunk a hadikovhazha : a sebesiilteknek cigarettat vinni, Budapest majusi pompajaban virdgzott, A budafok-térékbalinti éerdekd vasit vérésharna koesljai zéldtlé kertek és lildn ki- nilkozé orgonabokrek mellett rohogtak a Fehérvari-dton. Sa kalatz elkidltotta : Hadikérhaz..., | Mi ismert vendégek voltunk, s mindaydajunknak volt. mar evy-egy személyes “baratja” a sebesiiltek kézétt. Nagy fi- gyelemmel, komolyan és lelkesen hallgatluk a haditérténete-|e ket s himultuk a hés katondkat. Egyszer, alkony esendiilt a kertben egy katonandta, Amolyan igaci népdal,

amely tan a zalai, scolnoki, somogyi vagy éppen bilari hon-| . | Donnal, a Karpatokon, a {Gvaros kériil és a dunantili lanka-| jkon esak “fasisztak és reakeiésok” haltak meg Szlalin és| Zsukov T

védhakak lelkébél pattant, Igy szélott :

“Kirlibaban orosz fronton ftj a szel Magyar baka az orosztél sohsem fél Oly rendet vag a szuronnyal, mint amilyen rendet vag a

[kasziija, | € A hésék napja pedig itt, tavol a hazatél, emelk idett jelentéségében. Nekiink kell az otthoniak, inémitott népe helyett is megemlékezniink az

Szanitész a marokszedé, alig gydzi szedegetni utana. ..”

A lassti menetiitemben énekelt népdal zenéje egyszeréi, szin- te primitiv volt,

amikor a két vilaghibort, ké26tt igy majusban a févares, a

ae ee

_._-vidéki varosok és garnizénok a magyar hésdk napjat iinne-| »pelték. Hésékét, akik. életii iket adtak. a hazaért, akik a. kbte-| . _ lességiiket teljesitették és nem kérdezték, de nem is tudtak,

hogy miért harcolnak, Akarta-e vagy nem Tisza Istvan a ha-

borut, a bol dog és gazdag Monarchia megmentésér él van-e | a ha-|

Re eS

nteleserdl, vagy gai hatarok védelmérél ?

Ki hat a hos? &s miért hos az, akit mint hést linnepe- liink vagy kegyelettel emlékeziink réla ? Az elsé vilaghabora , a szemeélyes baitorsdg haborGja volt, ahol ember-ember ellen hareolt éppentigy mint szdzadokkal elétte. Ez a nagy és vé-| res habortd a mdsodikhoz képest. mégis esak amolyan bieder-

meyer haboru volt, romantikaval, az egyeni képességek és a/ bAtorsag érvénvesiilésével. De amikor vége lett a berzalmas|

magyar véraldozattal jéré habertinak s az orszag egyszeriben

ninesen tobbe. Ami maradt icazin, hogy miért voltak a hdsik éppen hésdék, miért kelletl a hosdk nagyrészének meghalnia, megsebesiilnie s s ceak rencséseknek élethenmaradniok. ..

Most negyven esztendé multin a véletlen ujra mutatott] nekem egy magvar hést. Itt kinn az idegenhen, a szamiizetés | Ez a harmincegynéhany éves| jobbkarjat|

tizenkettedik esztendejeben. fiatalember tizenkilene esztendés volt, amikor elvesziette,

Nos ! nem mindenk] hés, aki rokkant és nem mindenki rokkant meg, aki hés volt! De amit ez a magyar ember el- beszélt, s ahegyan elmondotta, abbdl kideriilt, hogy eléttem Au valaki, akit méltdn nevezhetiink hosnek.

— ¥ixdemes volt ? — kérdeztem téle.

Casdalkozissal néz ram. Hogy-hogy ? Persze, hogy nem volt Srdemes, hiszen a habortt elveszitetttik, De én odaadnam a masik knromat is, ha megnyertik volna.

Ey a szeny edély es mondal bizonviltetta, hogy ex az em- ber hés volt a szé szoros értelmében véve. Es hdc.is maradt. Benne volt ebben a keserii, szinte vadl6 mondathan minden, ami a hés lelkialkatahoz tartoz!k. Benne volt, hogy az egyéni

radés, a népi Gnvédelem alapja. Benne volt, hogy csak a hdsi!

aR, %

Jélek, esak a2 Gnmugat felaldozé ember és bajtarsainak soka-!!: ujfajta atombombat robbantottak, A rakita siga tud orszigot védeni és orszagot. megtartuni. Mély, észin-| tal szallithate atombombat, elhdrite fegyverként. alkalmacz- |

te emberi vallomasa volt ez azoknak, akik nem kérdik miert ?

—e kiert 7 — Ferenc Ferdindndért, vagy Horthy Miklésért, a|lekiizdésére. agy esuk sajat magunkért 7 ? Hanem, akik| =

szomszédokert,

ak et adie — a nemzeli beestiletért, 2 katenail becsii-

letért kell helytalini. Igv vol Ht ez 19L1- tol state. .. o& Taso. i

dik haboriktan a hdsék mar tébbet tudtak. Tébbrél is volt

s7o ! Hiszen olvan vilagosan kirajzolédott mindnyajunk sze @:) ze asa kérd désekre. Ezek szerint “biztosr:

me elé, hogy mirdl van sz6. Mi mindnydjan_ tudtuk, hogy a. Donnal Budapestet védjik, a Karpatoknal a Balatont s Kelet-.

magy arorszagon mara Dunantult. Es: mennyivel jobban tud- im ezi azok, akik a magy ar kirdlyi honvédség vagy csendér-. ég zubbonyaban ott alltak a Donnal, a Tatarhagénal. ellét-| elmondottak egy, “kiliritést” ait yankot, majd v altukra vették a pancdlOklét, abban a tu-| tid dvézite megoldasnak tartja, ami Nyug: ateurop oVsZag aiban egyébként i is kivihetetlen, A f@

8k ‘utolsd téllénviiket és a szolnoki hidfdnel |

tek

jaiban, hogy et az elszant mrozdulat talan: élet ui ik ulolso moz- | dah rfa volt. 7

A rabors7ag hallgat. réluk. Key-e1 ey b2v vegy és Sheer

megs ujt egy gy ertyat vagy eg ry kis mecsest eny fakulé|4

MATTYASOVSZKY KORNEL.

Negyven esztendeje tértént, 1916-han, az elsé vilighdbo-

helyi-|

atker, fel-] jsuttogva kimondott szavait és gonde latait ;

rine.

de yolt benne valami megragad6. valami 6si,, yalami kifejezhetetleniif és alig észrevehetéen melankdlikus. |

Sokszor eszembe jutott ez az elsé vilaghdbortis népdal,| Jlancként fonddnak dssze

| céloshoz .ktszott, hogy azt. felrobbantsa. Ez.a hé ikarjaba keriilt. Egy rokkant élethe. S most azt. mondja : :

‘ tudta volna szebben és. egys verlibben megirni, | Aki ének di

H ONZE |

‘bat robbantott. A Szoviet hat 4 fet tartott. a robbantott atombombik szama, mely egvesel | 4

kal érdekeseib jelenség

‘kasig mindenki tik akozik és kéveteli a rob) tetését. A mie folbantisok halalos, in dozatait | aldozathezatal, igen, az egyéni tragédia a nemzeti fennma-|

cadena?

fenykép elétt, amelyen vidiman é: biiszkén- mnasli veg epy: jékepd drvezeté vagy és vagy hadnagy.

Hosék napja v van? Olthoen ninesen iinnepi beszéd, nin- exen stafétafutds, nem gvujtiik meg az emlékezés hing ejat | Ss nen vilagit it nemzet kegveleténck és Aaledimak srove \. jneke...

A masodik vilagh {abort hései ‘otthon nem hésile, 1 hanem |! “fasiszia rablék, vagy azok aldozatai...°? De vajjon lehet a exy egész nemzet érzelmeit elfojtani ? ? Elkép- amely képes elfojtani a keryelet : Imidsagot, Es képes-e tartésan elh tetni, hogy a

ery egész nép,

zelheté-e olvan diktatdra,

a esendes fohaszt ?

-34-eseinek golyézadporaiban. ..? a Mi nem hissziik, hogy a holseviki diktatornak ez sike-j

A héstk irdnt lerott tisztelet és kegy elet

| irintuk ie | fejezett hala a tarsadalmi egyiittélés tirvényé re. |

az ohaza el: | ol, akik ket vilaghaboriban ontottak vériiket és yt oft, abo! | olesén osztogattak a halélt... |

Otthon? Az imar akulesolt kezek aes

illptiale:

| me LA yiitt van yy Nézem ezt a magyar 3 «oe tele taszléat, aki szinte gyer ‘mek

: jesség ery |

adaadnim a masik karumat is, ‘Odaadna,

balladat. Valahol az Alféld6én sziilelett. s Arany Janos. sem |

panaszosan énekli, hogy :

“Bajusza mez nem volt, De valt érme harom, Egyet télen kapott, ‘Kettét meg a nyiron,

. Az orosz hatdron. Vaskeresztje is volt, A némettél kapta, A masikat az des Nyirfabol faragta, Ott nyugszik alatta.

|

(Mattyasovszky Kornél Hosék-napi vezercikkét a cleve- landi W JW ridigaflamds is ismertette. e-)

Af oly: amathan levé atomrobbantasokkal: kapesolatosan |: erdemes megiegyezni, hogy az USA tizenegy év alatt 12 atomrobbantisi kisérletet tarte ~ melynek kcretében 61 bam- watt ugvancsak 12 kisérle-

ismeretien. A szamoknal 8ok- az, hoev amikor ay USA tart kisérie. iet, Moszk vata] — Stevensonig és Japantol — a Magvar Mun- itasok besziin- é th mogoliai al-|-

szerint fellilmtlta az USA-d,

owikus Ic

Ps ~~ a4 a

- Sraklapok véelemény e szerint az amerikale

k 63 az angolok Ovedékek al-|

.

jndk a légtéren kiviil mozgé tavolsdgi lovedékek és rakéta'|

Montgomery marsall, a NA TO helvettes fOparancsnoke | Kanadaba érkezett. Elsé ottawai sajt6fo gadasan a tole mar| megszokott | nyiltsaggal valaszolt a felt tett katonal vonatko-| yesal. ikezé habort atomhabord lesz.” A NATO haderejét. mar ezek] sevrint szervezték meg. A Szovijet altal nagy “dirrel-durral” 8 larangozott ltszdmesokkentés azt bizonyitla. hogy az oro- szok is attérnek az atomhabort kévetelt perverss sre.

Ismét hang rstilyozta a Honi Légolt: Sug 2 védekezés egy formajanak es “nem az eg vedi

SE ae

3

my yey

& ots xe Sah.

iommagvas rakétak elleni tamadasok ellen ato dékekben (intercontinental guided missile | 4s a jol bevalt légvédelmi ovohelyekt den: ‘Atja a_

“tizedas ws”, ery pely hesalli kis zigz-/hemzetl :

altdbbi tig av:

2 sdett, nove eke.

dthatatlan | |

We vildgos. A spanyel és por tugdl ~-faranyakat és dragakéveket kerestek,. : ha otthon nem a | Krusesevék idegen csatlésai, szellemi es (politikal jobbigya’ iilnének népiink nyakan. A kronikas behuny ja a szemét, Evy katonadalt hall, ery]

Isakhogy Narybritannia ~~

i dena békas ‘yo tartozo népeknek, nem bantotta politikal -

Imeg tudtak védeni és meg tudtak |

3

Pr Nan véletien, | Kanada, | fiatal

fy spanyvol gvarmatokbdl | lial orszagok,

hogy a kévet-| Minthogy azonbun az UN “ Hom nAlktil szikolk6dik, ezért a békés fel da | ‘tok végrehajtasdt biztosité katonai védelem.

prod sajat gvbri tanniénak Oo”

‘ia kerdésral tett ny ilatkozatot, a kézelmulth: an , | Newarkban,

NA Pitty LNT ANN ltl dM PPA Pea Soh

Ara: 10 Cent.

er ne 0 REIN ARRRIE EER RRA ARIE

a3

AZ angol vildgbirodalom, melynek széthulldsdrél, — helyesebben ; cOzOsségyé valo dtalakulasardél — any- nyvit irtak szakemberek és ujsdgirok a leg- alatt. mée mindig a vilag lep- fontosabb és legwnagyobb

ereje nagyobb, hidba igaz az, hogy mas népek

wazdasagi pozicidban utdlérték, taladn tal is szannyaltak nally orszagok ka olvan tertiletek, amelyek

a 19. stazad k6zepe 6ta angol gyarmatok vol- ‘tak, — a sz6 klasszikus értelmében vett Vi- aul vivodalam még ma is Nagybritannia, Blég, - ha a térképre néaztink, ha végt igtekintiink uz

Nagybritanniat, hldba vallak

Af rikéban, Azsidban

a Ceendes 6cefin és az Atlanti Scean minden részén brit fennhatdsig aatt allé teriileteken, hogy ujra em- lékezetiinkbe véssiik, hogy ez az. egész faldkerekségre terjedé gazdu- ‘sagi és kulttrdlis, valamint hatalmi_ hdlézat valtozatlanul a legfontosabb kapocs amas és mis miiveltségi fokon allé és mas politikai rendszer- ben 416 népek kézitt. |

- olesd |

alakult, hogy , ssa . &8 : ‘ele

kacrdvel li

i ‘Pp

| felfedezbk dea réreél egy volt: kihasandlni, Grtékesfteni uz yonnan meghdditott terileteket és népeket, ellentétben az iasial, a spanyol As részben a francia hdédi- ‘asi rendszerekkel, ko a regi romai rend- yer szerint Iehet fenntartani,-amelyet Ho-

rratius ezekkel a szavakkal fejezett ki:

Vésd eszedbe, romai, hogy hatalmaddal a

pnépeket kormanyoznod kell,

hogy a bekés élet utiat kell e nepeknek

leldirnod, | hogy kimélni kell azokat, akik kormanyzi- Isodat elfogadjak, |

de le kell kiizdened azokat, akik gBidsen

iszembeszallanak.

Nagybritannia ennek az elvnek meptele- élet modjalt irta eld a birodalom-

is tArsadalmi intéezménveiket és mindenkor ‘evekezett gazdusagilar és erkGlesiler emel- Hoag Gleinivdjukat. A végeredmény az volt, logy a brit gyarmatokon é6 népek — kivé- ‘ eh okt arene a onan skardagabban tite ¢ ni “are aneol ey ema ‘népazaporale. ‘4 erdsen Telszdkott, ev, hogy mire a gyar- mati népek megértek arra, hogy énalléva viljanak, addigra mar magas kulturaja, gaz- lag népek lettek. amelyek PH Seoaat peesliini hogy az Kgvestilt Allamok,

Ausatra lia, Délafrika, s a ma még India, eredetileg brit gyarmatokbol valtak a vilag legboldogabb ors7agaiva. mic iialakult délameri-

s a francla

hatr alyb yarnak, [O mex: alakult és ax elsd

‘ag és kultdraban is Most, howy ag U2

ed *¥ -

%

kezd yal.

az UNO kell, hogy dtvegye ext a gazdasagi és kultdralis kelonizatori szerepet, melyet két évszazadon_ at Nagybritannia téltGit he.

| ‘O fegvvel rea hata-

érdekk6rében Na kell gondoskodnmia.

evyvedil Se

“A mi orszdgunk srigeten fekszik, —- mondolta — és gazdasagi rend- ezertink | fenntartdsa — fengerentalt

ingoliyel e lve ?

vilagbirodalma, at. i Widba igaz az, hogy az USA és a szovjet had-

jet haderé IétszAmesdkkentésének nines je- _

mérkézésének

ch mungstilyozdsa fejezddik k

Hogy ez a vilagbirodalom eredetileg azert oak inci oleso NALD

“ szerverct. Azok, akik a leguts : -honferencian. kritizaltaky hogy a NATO nem |

koran felismerte, hogy | ryarmatbirodalmat csak

gvarmatokbal ki- |

estes taal it an lu afpibal. + reed or ye THO. alakuléban lévé afrikai orszagok gazdasdgi nyugtetobb n meértélk

sk tapogatozasa utan. komoly és hosszu_ \'dore megdénthetetlen. serverctte oH, tulajdonkeppen

<< oe “hy ius Z hen: kulong |

wyn Lloyd brit killigyminisdter erro!

Canada’s

: largest a

Anti-Communist> _

weekly

in Hungarian language |

Kaneds legnary obb magyarnyelvii : 7 Antl- kommunista hetiiapja. B ao

| : ‘Edited and ‘Published ae 996 Dovercourt t Ra, To orenta..

Toronto, 1956 jdinins 2

kereskedelmiinktél és tengerentuli érdekeinkt6l flige. Hosszd kézleke-_ dési vonalakat kell fenntartanunk, melyeknek mentén egyes hatalmi pozieiékat barmi Aron fenn kell (ar-_ tanunk, A jové generaciéval szem- ben drulast kévetnénk el, ha ezeket a tenger entilli pozicidkat feladnék. "

Rés: szletekben a “kévetkezdket mondotta a I31 rit It iis gyminiszter ; |

“Ciprus stigete létfontossagd, . hogy — a NATO-val szemben vallalt kbtele~ _ oe zettségeinket teljesithessiik, a Ko- oo . velkeleten fenndllé érdekeinket meg-_ _ védhessiik és eleget tehessiink ott

fennallé missziénknak, Az OLOSZ giz-

henger ma nem katonai erék alak-

jaban, hanem helsé lazités alakja- a ban halad, Ezt kell tehat feltartoz-_ See ‘talnunik és megfékezniink.” "

Ezutan kijelentette Selwyn, noay a SZOV-

lentéstge, mert a habord, amely ma is, vAlto- zatianul folyik, még ha “kompetitiv egytitt élésnek”” nevezzlik: sat ma hem cetera er6k.

an nukledris hi

*

| fenyegetéyenee | llands. a if ry pOuRAL | igatdsban. _

s

ne

abi pari si NATO

tud vilagszenzacidt jelenté ujdonsdgokkal - eldhozakodni, gondoljak meg, hogy nem mine den problémat lehet szenzacios. eszkézikkel megoldani, s ez nagyon jél van fgy. Ma in- © kabb a NATO politikai. erejét kell fejleszte- niink, elsésorban ugy, hogy minisztereink al- landéan és rendszeresen vegyenck résat az liléseken, s igy ezeken a katonai segédlettel folytatott polilikal megbeszélé aseken egy $Z0- . rosabb egyittmikodés alakulna. ki a tagalla- mok kdaott.” Singapore-rél szilva, — “amely cee egyre jobban a kommunista infiltra- ¢cié ujabb kézpontjaként jelentkezik = __ — azt mondolta a kliliigyminiszter, | hovy. ennek | ab jelentdsége | ma ma | gyobb, mint valaha, s hogy Nagy- britannia minden intézkedést meg. tett arra, hogy ezt a varost és egész Malayat minden kommunista agita- cidtél mentesen tartsa, oe A ktiligyminiszteri beszéd legfébb jelen- tosége abban all, hogy Nagybritannia hata- rogott cllGkéltséeét fejezte ki avra, hogy a krit vilAgbiredalom ma fennallé teljes rend- szerét Dsirmi aren fenntartsa ; ennek a hang- sidyozasa kiilénésen fontos most, hogy Krus- esevék, sikertelen anglial szereplésiik utan tevab bia is fuyolahangokat igyekeznek hal. latni Nagybritannia feld, Eezekre a ki sérletek- re most megkaptak a hatdrozott valaszt. NAGY ‘britannia sem nary politika: téren, sem lokalis kérdésekben, mint Ciprus vagy Singa- pore, nem hajlands hatalmi ponieijabel. en- gedni, hanem kéveti ugyanazt az erdre épi- tett politi kat, amelyet az USA. cgyte meg- ben kév at. :

Dr. | Pangloss, :

ne tet * . ae oo a wae 2 ms a

REME MBRANDT, A VILAG EGYIK: LEGNAGYOEB : FESTOJE

Amheimben salettt 350 évvel :

| he hole andiai

: dk

‘ NiueCarths iW, egy ‘ie legis sme

ay

oa

képviselni.

nae a ‘ily ven paver vérald

&

nedai csapatok e régi hollan

felszabaditasaért.