igen

tak emg. ransokrdl. tak ‘aztan felfedeztek” nfinket. Néhany héttel ezelott AY ssa? Szanté Mik- gette al »&8 ymasra. taldlas” sinek @ megteremtését. Leg- “ponay Gyérgy értekezett witiare szakadt magyar okrél k Ember cimti katolikus hett- el kell monda-

nem ugyanaz,

ee nha stat

a, amel¥ rol hogy mar

findszenty JOzsef hercegpri-

asze alatt volt. Furesa ket- a ah re hallgat a Vati- sei és az Egy-

széval a kom-

: gy osszegeri a

ee nem egynemti, és nem- ae azért Nem az, mert idébell- 4 : kszorosan vebaperctt (ki mi- 4 «ment 11, milyen emlékekkel), . adolkodasuknak is szamos val-

la és arnyalata van, kezdve |

nél a mentalitastol, amely egy- rs mindenkorra megmereve- ; — sértbddttségbdl, vagy ér- ng] = valamilyen ellenséges-

, § amely minden hazat

aményt és fejlédést bosszusan ~ ingerlilten vesz tudomdsul, i--

e von kétségbe, azoxig, akik mar az orszag lgyét az orszag rain kivil élve is ‘kézis tigy-

-tarsadalomban élnek, tehat A

onyos dolgokat masként latnak; je nem zarkéznak el, nem sancol- ik el magukat ktilonféle gyanak- isokba, és igyekeznek datlatni yokon a k6dfatylakon, amiket s propagandak probalnak a latésra trekvok szeme elé

‘Magy arorszag ma, em mindenestiil ugyanaz, ami ti- yndt esztendGvel ezelétt volt; és

szeretnénk, ha a ‘kuilf6ldén. él agyarok ~~ azOok, akikben él a

rennék mindazt, amit mi itt- igytartunk nyilvan, Ugy észle- k és éliink, mint haladast, fej- ést, 2 rarapodast akdér gazdasa- bi fdren, akar demokrati amusunk- dan, akar szellemiekben. Ezek a 4 ltasra vagyd kiilféldi ma- ok viszont aZt szeretnek, ha

wabbra is az.

sokaig

ink

1968-ban,

mi

ee ilSdésiink, k

nesttil ugyanazok mar, akik akkor

voltak, amikor kimentek, ki ilyen —

okbdl, ki amolyanbdl; hogy mik6z- ben a mi fejlédéstinket figyelték, 6k maguk is fejlédtek: emigran- sokbol ktlféld6n él6 magyarokkA. Akik ott, ahol élnek, yer tek,

mint Szantd N

uevyanakkor fél szivvel, fél [élek- kel itt élnek: a magyar kulttin “an él- nek, abbdal tapldlkoznak K,

egziszte

nciat teremtettek”,

Nem, valoban nem g £0 ndal holmi ,6sszeboruldsra” akdr apa- avilkosokkal is; és jozan fdével nem dbrandozhat senki holm! legtires térben lebego virtualis Jeeren szdgral sem. Mélyebb, igazabb dolgokr Gi van sz: a waists. tisz- teletében fogant, és a valosag ten dencidinak irdnydban épulo | esolatokrél a kGz0s magy ar sag szolgdlataban.”

Eddig Ronay Gy6érey, aki kiva- ié esztéta, fllozdfus, iré és kolte, a modern katolicizmus odaado hi- ve, de rossz megfigyeld, Azt inja, hogy a kilféldi propaganda elho- maly ositja a tisztanlatasunkat. Eb- ben nagyon téved. Nem a kiilfoldi propaganda, hanem a hazai bar- gyusagok, az Oszinteség hianya a

jegfébb akaddlyai annak, hogy hin-

ni tudjunk az olyan ,,javulasban”, amely kiengeszteldként hatna,

Itt van eléttiink a Debrecenben megjelend ,,Alféid” nevii folyoirat

1968 juliusi szama, Tébbek kozétt

az eléttiink tellesen ismeretlen

Taar Ferenc tanulmanyat kOzli az allam altal gondozott gyermekek- r6l ,, Arvak és elhagyottak” cimen.

A magyar gyermekek ziillését nem utolsé sorban a nyugati ellenséges propaganddnak tulajdonitja, Sz0- szerint igy:

a kévetkezs:

gok fert6z6 hatasa”’.

A tanulmanyt nem érdemes to- a vabb olvasni. Aki ekkora baromsa- — got allit, az nyilvan masban is ha- gudik. Mi jogon kévetelik, hogy higyjiink neki?!

‘De miért ismerjiik el a kommu-

nizmus tidvézité voltat, amikor az

| i legelonyosebb timogatis

hava

lacyarorszagra!

A = - pénzatutalas

AZ IKKA killdeményeket a postas saraik eje alatt is pentosan tovabbitjuk.

TUZEX ~ Csehszlov aki: aba

by dgyszerkiildés

Kizjegyzdség

Hitelesitések, forditdsok, garancia €5°

meghivélevelek, Ag, repiilé- és

ila

veg rendeletek.

és vizumkérelmek, |

hajojeg evel, “dtlevél

svallodafog-

alas, autobérlés. Kihozatal és : bevandorlasi tanacsadas.

TRANS SEX LIMITED 424 Bloor Stn W., ~ Toronto 4, Ont.

Tel: ‘923- 1193; 925

"LICENSED. MECHANIC

1194

, e - Mindeo syartmanyt kocetk javitasat | - garanciaval vallaljuk :

— | Metenyos frak.

“Bt

| Jucen Sir eel. CrEST LODGE-VAL § SLEMBEN)

Tebow 5332 2160,

. Kénnyi i

észr evennénk, hogy (éppen a e] a mi eredménye-

kivetkeztében) 6k sem minde-_ l

»gyokeret

Mikiés mond ja; de

eRe oo ie x * senkl

sokéves tapaszatalat -szerint a gyermekek fejlédését ve- szélyezteté egyik leggyakoribb ok nyugati ellonacess -radiok, ajsagok, pr opaganda anya- tan lataés va, gya”” —— tudoma- — |

7 résslettizetésh a . ‘feltételek

Elet. és Irodalom 1968. liu 13- an megyelent é: masodik oldalan: Mesterhdzi Laios, | 46 ird, de nagy. eae ee beis- meri a kovetkezOket: :

: szamanak al

WALL vilaghdbora. ota eltelt év- tizedek folyaman a legtobb ‘fejlett Lokés orszagban a _ kapitalizmus

_{amely persze, nem. marad meg az -1840-es marxi, sem az 1916-os le- megtaldita a a

nini stadiumaban) médjit, hogy a periodikus valsa- gokat eloddzza, kilengéstiket csil- lapitsa, létrehozott egy sor. olyan szervezetet és intézményt, amely nemzeti és osztaly ellen alitat tompitjas részben a. munkasodsz- taly harecanak, részben anna 2 fOlismerésnek az eredményekep- pen, hogy a munkds nemesak ter- mel, hanem fogyaszio. oo emeln tudta az életszinvonalat; s Rillons- sen az utolsd évtizedekben, az ipa- ri szervezettség. szintjére zudta emelni a mezégazdasdgot. Ezek a megolddsok persze nem “ véglege- sek: nem lehetnek azok, mert ak- kor a kapitalizmus mar nem kapi- talizmus. Biztos, hogy egy sor fej- lett t6kés orszag viszonylag tarté-

san kibirhatd, s6t, kedvez6 allapo- tot tudott teremteni nemesak a to-

kének, de a dolgozd témegek fe lentés részének. - |

- Ezekben az orszagokban a mos- tani periodusban nem lehet azt mondani, hogy a tékések nem tud- ninak 6s a “‘munkasosztaly sem- miképp sem akarna tovabb— az adott k6riilmények k6zott élni. (Kivalt, hogy az anyagi ellatotts4- got illetéen a — mélyebbrél in- dult — szocialista orsz4gokban vonz6 példat ma még nem lat.) Igy érthetd, hogy a Ruhrvidék, Nyu- gateurdpa legkoncentralisabb nagy-

-}pari munkassaga tomegében $Z0-

ciaidemokrata szavaz0; hogy Franciaorszagban. — elég megbiz-

~haténak latsz6_ kdzvéleménykuta-

tas szer int — a kommunista sza-

-vazdknak is csak ki sebbsége akar- ona azonnali forradalmi yaltozdst.”

Ad kk fentiekben kiragadott ré- szel- nunista (dialektikus) fo-— e azsban beismerik a kapita-— lizmus gydzelmét,

i kom

mert a kommunista orszagokban a

szerzé sem lat vonzé példat). Iga-

za van abban, hogy a kapitalizmus nem kapitalizmus tobbé. Legalabb

ada a kommunizmus —

De addig nem!

-(Kivalt azért,

pénzt, a ‘kénye

kirabolja, ‘mint ak tarsadalmi ~ rendsz ere, kus formajanak, al emberi és szabadsag

készek vagyunk a meg gbékélésre,

A kommunista | mondanivalokra

valid: reflek staldsunk nem volna tel-

jes, ha nem vizsgalnank meg kize- lebbrél a magyar szilletések elma- raddsdnak kérdését. Megint csak hazai lapokra hivatkozunk: a Ma- evar Nemzet és az Uj Ember 1968

-aprilis kézepén megjelent szamai-

ra. Az utdbbi hetilap woke G." ald- frdsd ecikke a kOvetkesd megilla-

pitasra jut:

A magyar nép tébbévszazadas

szaporodasi viszonyait vizsgdlva, meedObbentO felismerésekhez ju- tunk az ellendrizhetG adatok alap- jan. Ley nem me szazadban is a le -ggyen 26bb aporodasd orszdgok Koz S tartoz- tunk Eurépdban. S az Sat 1S &v- ben pedig -—- ezt mindenki ae _ az utolsd helyre esttink. Nip oka a sziiletések tragikus puhand- siinak? —- teszi fOl a kOltGi kérdeést a Magyar Nemzet cikkirdja. Va- laszt nem ad rea. : | Nehéz is erre kielégité. valasat

adni, Mas. kértilmények” kellené- nek. De éppen ezekrél a mds ko-

riilményekré!l nem beszéinek. Pe-— A me |

dig alighanem itt a lényeg. kdrtilmények” kézt egyrészt-

gazdasagiak, musrészt az orkélesi- |

ek, tehat a lelkiek domindinak vé-

leményiink szerint. Ezt a két Osz-

szetevOt csak egylitt szabad emli-

—tenk olyan szidmi ikrek ezek, mee Iveket nem szabad szétvdlasztani. Aki ugyanis csak gazdasagi- okok-

kal prébdlja magyardzni a nagy- mérvil sziiletéscsdkkenést, annak

ott a cafolat: a jobbmodu- csala- dokban ltal laban kevesebb a gye- rek, mint a szegényeknél (a régi- | egykés: vidékiek is ezt bizonyit- jak.) Aki meg kizdrélag lelki oko-

Kat emleget, annak figyelembe kell

vennie, hogy amidta kormanyza- tunk azt a havi 600, forintos ¢ gyer- segélyt | bi ztositja -két éven at, az6ta. némileg emel- kedett a sziiletések szama. Ez a_

mekgondozasi

onémileg”’ taldn mégis a lelki-er-

kélest tényezék - elsddle; pessegér eo utalA régi egykés vidékiek (p! 1. Ti —szazug) tanusdga és a mai demo- |

orafiai tapasztalatok is azt bizo-

nyitjak, hogy ahol nem imadjak. a elmet. (ebben az eset-

Televiziok, Hi-Fi

ae

H titdssekreé envy elk “4

N ‘émel

h dzvel len im pul rtdlva

3 ssobu borendexés :

Halé-berendesés es - ae

‘$2 eels “yonelkoud ban Pe

Nemesak a g

| zartak be mar tobb $2 mint ket, fv y he

vitds, hogy muir a)

teh. olatt held T abejelenite villamgyorsan

ie

‘kommunizmusbol

“kes lékek.

cenegepek, Rédid ake

Vessenek diktatéri- _ itsak hel yre az 2 giogokat és mi

hetdsen. konzervativ. : tal talilkahelyeket tizeddel rd

ener folytatésatel, A cen gira is nagyon vigyaz arra, hogy is ‘szindarabokban, exe _filmekben ne legyen semmi ,kivet-

nivalé”, Andi meztelenséget nyil- fh By Mi a -yanosan. semmi { "

a kod nyvekben,

formaban nem the ‘ételek azonban vannak, sat

nis. “ yAjbtt arra, i. S .) plesobp a ae

_kirivé ay ételek, Abban- a spills nat kj ban, amikor a esupasz ft

devizal hoznak a konyhal ira, a ney - munistake mar korant sem annyira oo ae

milo mu vk

sereg gydnydrl nd,

ben az

vesebben vallaljak a gyermeket i

Mert a gyermek: jOvO, akiért be ll mondani,nem . -epyszer hésiesen. A kiszdmithatat- ee : dan jovOhoz pedig hit kell, ha nem

js feltétlentil valldsos hit. Lehet az |

hit az élet értelmében, vagy vala- mi eszmében, esetleg valami ktilde- : tésben. Csak hit legyen! a

zony sokszor le kell

De eZ a el lsorvad,

oy ¥ :

auto is benne van), és az életet jobban tisztelik —, ott seh

tek

: dal ter oe 4 hogy hiv atalO8 aes

A csi toke! Ee. a hldny: A x AS | alles els ee ant |

ue oO rsZi agol.

ak ki paptrt, 8 eceas

a hit a levegdben log, és — eimil ha nincs meg hozzi a 1 : kézzel foghate gazdasagi alap. Az de

,Unterbau”, Hésiességre nem le- — :

het ,,bazirozni”. Azt mer nénk tehdt jUk széy -mondani, hogy EN van valami_— ség viagra eae oS ‘désben: a: | : nekben és ; a aaedatial ilag, az, erd- = hh :

teljesebb szocialis (émogatas: a ko- | He

Ont eee A ‘kettot ne _— _

Beane

pidaeinna (kozszel len sm) rie

Mit bizonyit eZ a cikk is? A Tie | hidnyzik ad

| Ha volt nép. Eurépaban, amely DC fa finnekkel epylitt | mindenkit |

- memes latta a _ bolsevizmus |

egyén gazdasagi a alapja, az ,Unter- |n |

Al LAKON! !

pone es foe: - BI ( i) Ss off Buf BES.

pu LASO

bau” és s hidnyzik az egyéni erkél- Jou :

- Seeptember 4 cai 22, 29, oktéber Aly : aS “december 15, 16, 21.

| RESZLETFIZETESL LEHE ‘OSEG! _