o

—s

See, a tom orts a | . 7 . oa * . . . . ' . .

2c

erie Elie Se ed ee

ee [ee ® 2 th “4 . hoy . ode

ee ee ps Tee ee ee elo.

"a Poa’

ee eee

bora? deeds ea ge - 7 . ._ a, . . me : i : “ite Sa be aT ster Bech ite, 7 _

Ferrin 3 hedelmiteupoisse,

faan ja miultaan ehkR hlenoin

“OMmentiali mita tihan mennessi on . kehitetty, mutta el Fests saiivttia | Hipl talven, vaan olisi sagtava myy-

dyksi vifmelsidinm ennen joutua.

Tallaisen Hinnan oliessa viljelijalie | Wammaan )@1 fA centtinbkdlin, kaikizi

Mmenee paxkaukseen, Kuljetukseen ja valtkastle,

VYuonsla takaperin perustl asa si- kildisif hedelmiantasyuttaiia osuui- kumnan tuoctteittensa yhielsmyyntia vartep, mutta se el ole onnistunut faamnann lahesktdn kaikkia tuotta- jia jisenikseen. Ne, jotca elviit Foltua yhiys asuuskuntaan, waan tahtovat pysya “itseniiisina™, vaii- tavat saavanta parempila hintojs joldenkin VRSItyisten VALELtH jain Eantta myymaélld, kun taas osuus- Euntalaise; selitidvit, citi yhteen- tina 1a he Kaikki fullsivat saa- maah parémmen hinnan tuottels- fgan, = Viljelijgin valllld e1 sits ole erimielisypits itse tarkotusperishi, S32 om sama sekh osuustoimintag Puolustavilla etti sith yastustavilla kasvatlaiWJa: mahd@allisitmman ror- kean hinnan saaminen tuotteistaan. HMysynmrys on singastan sit, kum- Pilko on .tuottajille edullisempf, y:- Ssityiset wilittdjatka vai yhtefsmyyn- tf, GUM sith on vatitelty vuosikausla, éiki ole phisty sen pltemmalle, Kitmmaliakgan puctella ef ote ollut vilttelttens&é# tueks] muuta kultn dantd, ei vertallevia numieroita esim, viimelsten vilden vuoden afalta sil- ta: mith farmarit ovat keskimdarin tulfeet saimaan kustakIn erl tuot- teestaan. Bellainen tllasto ollst al- Raia sitten ratkalssut asian. Tosi- setkkolhin ja.varmoihin numerolhin Perustumationat viltteet elvit mi- thay merettse elvitkai ratkaise.

Nye on Vernon-nimisessi, Okana- gan Jagkson “piiikzupungissa”, pe-

Tusteti{u “itseniisten viljelijiin yh-

] ¥astustamaan yhtelstelmin- naliista Eestusinyyntijdrjestelmia ja turvaamaan mukonias “itsenilsten ¥iljelijdin” etuja myyntlosuuskun- faa vastamn. Yhdlstykselie on io valittu sihteer!, ja alkomus on hett- mite: alottas ryritiys jiisenten hankkimiseks, yhdistykseen. Porva- rillisicsa Yehdissi on oltut hyvissd fiynnissh volmakes klihotus kaikkla osuustolminnatiisia: aattelia vastaan prhan kepltaltistisen yksltyls-yrlite- haisyyien nimessi.

Wasi osuustalmintag yastaan suun- nattu yhdistys Jahtee kuitenkin purjenltimaan vitiralda lipywlla. Hou- ten sanottu rita el itse aslasse ole osulskuntaan kKuvuluvien ja sen ul- Kopuolelia olevain viljelijdin valll- 14, vaan kysymyksessii on yksityisten valiksien taistelu nilita viljelijoita

‘yastaan, jatke tahtovat polstea vi-

likddet ja lise vALllttik tuotteensa mallmanmarkikinoille, ja jotka ovat alkelssa tmaskunnalllsey lainlasdin- fan avulla pakottan kaikki tamin maskunnan hedelmnriljelijat myy- TOahn _ taotteensa veijaln oman

Vehna kotielainten ruokinnassa

a

Tavaliisestt vehnd on revintesar- voonsa nihden kulliimmassa hin- nussa kuin muut jyviiviljat, tietysti

" gentihden eita vehnd on ylelsin tel-

pavilja. TFolsinasn kultenkin sat- tli .semmolsia poikkeus-sikoja, job loin vetinaé on nfin alheisessa hin- massa; ¢tf@ se tolsken Jyviviljain hintothin verraten tulee halvaks! Eotielainten muaksi. Mailman veh- namarkkinoilla nykyiin vailitseva filanne alheutiaa sen, etti nyt on ‘fuurl seliainen peoitkeus-atka.

Vehni sisilti# riunsansti tirkke- Dystii ja vahin Kasvisyyta, joten Se niissa subtelssa pystyy Kilpaillemean malssin kanssa. Paberolus vehnan ja misissin yalilli on proteinin {val- Kuais-aineen>) ja FesvaT Mmaarasss. WebnsS on ¢pilfenitth pratelnip!- tolsémpl kuin malssi, sisditaen kes- Eimfiirln 12.4 prosenttia raakapro- telola, Kun moaissi sisaltid vain 9.6 prosentila. Huitenkin yehnan pro- teinipitoisuus Yaihtelee paijoa anem- man kuin maissin, koska sithen suu- restt vaikuttaa se. ilmaste, missa vyelncd Kesvaa. Esim, Tyynenmeren rannikella kasyaneen vehmnin pro- telnipltolsuts an alnoastaan 9.9 proa- Senttis, mutta pobjoisen vehoayy6- Shykkeen vehndssa on raskaproteinia 13.5 proasenttia.

Joshin- yehni voittaa valkuaisrix- Asudessé; siskltai malssi paljoa enemmian rasvaa éH dly'a Evin veh- nk, jonka keskimadrainen rasvapt- toisuus on 2.1 presenttia, mdissin 4.8 Drosentia- fastaah. Tima maissin Tasva~ tat oijyrikkzus on vhieni syyna sithen, eté elukot syGvat sitd niin halukksasti, |

‘Wehnan titvers ja sing clevran Katvisypn subteellinen vahyys val- kotted sen, etta s¢ on rikas muun-

: tivistg elf sulatetiavista ravintoal- Netsia, Vehnassi on . fokaista 100 paunza kehden 80.1 _faunsa muuptuvia ravintosin¢its: ‘“ganissise, 81.7, chrassa 79.4 ja Ean-

Kestimaarit

: Tesi 70.4 paunaa.

' _- Nertaillessamme, ruokinta tulee baivimmaksi, om his- [7 “pat Jaskettava sadalta paunalts tal | 14.

mili vitjalla

| > Valikidet purjebtivat varaltilipll

- |’ British Columblan tarkely hedel- (. 4, thdiviljelye-piue,

Okanagan Jaakss, fh Eausn oltit maineesss erincmai- 3 etupaaesa 2 perunciste muita inyis siti, etkelvat viljelijat tule Shamaan vairolstaan sen vertaz, ¢t- ti kaikking yuatina-kunnctleen kan- ‘natiaisi korjita setoaan. Tainikin fivens enmnen fjoulua on Vantou- ¢€ nimltrain vhhiEtaiskaupnolsss, mypty sikAlilsia “Mecintosh Hed omenia 90 centilui dgatikko. Sé on varlitdin, tuoksul-

‘| MWHE ovatkin pannect tuumansa tuk- |

ee ed el

ee ee ee ee ee ee

Fhteisen 4 oomyyntiteimiston Kautz. Siti se on kysymys, ja jos Vera nissa perustettit vaslaanhangottelerva yhdistys clisi rohjennut ¢slintys avongisesti ja vrehellisesti, olisi Be ottanut nimexseen “yksltyisten ¥4-) sivojen jihottamisessa iodisbayat Httajken yiniistys” ja Julistanut (45! oayeet jauhetun vennan edyitisem- televansa vwjelijain yhtelstobnintaa | pops: kuin jaunettu maisst’ ja st vastaam Asiaa ef muita S32, S25 sajen runkinnassa yoidden vehnda erat csuuskyonan wlkopuoletla ole- | Kivhtae ginoana jyvdrehuna. vat vij}ehjat ymmazrtamaitomyydes- t Yen on erinomaista fampaain- sin, lyhytmakdisyydessiin tar 30> | oyonien lihotukseep, ollen jotenkin tain vield hionemmasta s7ysta ¢vat saman arvoisia juin yastinva pal- antautuneet saruverboEsi, jonéat@- | nomaari- maissla ja hiukan parem- cand yksitylget valikadet .vehhetie-j qo, kuln wupitaava madara obras. vat. | . Lammasten,ja yuonain ruogtkimises- Vaikke ‘tilastofsia namercita ¢l <4 ej vopndii tarvitse jauhaa elki olekaan kiytettavissémme ferratax- I nurskata. EHeoimetsa erl Koeeessa .semme yxsityisten vAllKasien ja) vennand ja heinill ruckitut vuonst oman yhteumyynnin edullisiut.a | pasvelvat keskimiarin yhta nopeast! i viljelijille, on meilli Kultenkin 45!- iyuin maissilla ja heinilla ruexitutzin. anhaarallisia todistuksia ,joldenT) MO- | vende ruokitut vain tarvitsivat jalla voimme tehdi eralta péatel-.o prosentlia enemmin viljaa ta mid. Silloin kun viljelij4in CSuus- pyeinik sadan paunan painonHsiysta tafhta arkoinaar perustebiiin, OS! hohner. Onrean verraten wend se pois tidlthdn enimmet yksifyls-/ocottautui yahd eduilisemmaksi. valittajai Osuasiamnan emelmilse- . né Likevuoiena oli sen kanssa #1 { yohnd on hyvii evosille, mut- pailemassa ainoastaan puollky¥™-iie siti on sydtettava varovasti, ta- ments yksitylsvaliteajdd. Nyt nt&¥fonan viljan raskaan ja tiiviln laa- on iiidtnain Keaksl sataa. Vallttajicn |a@uy takia. Niinpa hevaosille sydtet-+ Inkumaari, ef olisi nitn Niikeasti |) tiessh on vehna& Karkedksi jauhet- listtintynyt, jos tiNh alalla ci ONS) (ava isi murskattaya ja siihen se- 'oallut erikaisen hyvdt voltot hovkul-[p-etettave riitthvdstt tilasotfavaa re- telemmassa. Valitthjdt eivat haricta hua, jottei syntyis! ankya. Sop!va Wikettadn hovikseey cik# ruumili-fceratus on pudlekkain vehnidd ta sa terveydeksl, el mydskdan rakekau- | fauraa tahl kelme neljas-osaa pat- desta viljeHjéihin, vaan oOMmaksl)nosta vebnd& jo 14 vehoalesetld. | iiKSect Jos aurola fai feselti el ale saa- Voimme sis pitda todistettunma, et- | btavissa, vahndn vel cekettaa stlput- th valltyslitkkee!ld voldadn ansatta inun tal jauhettuun alfaifaheingan. steyaset rahat —- elk siti tahdn/ Bananruniks) on vebni kauan mennessd kukaan VAlittajd ole Xlel-joftit hyvin suosiltva, erltoten kaa- tinytkin —, Ja senp tinnden vilje- | pimatyvind. Nykwella binnollia Launnatiza vehnié& entlta enemman “oon plstdiikseen valliyksesta saa-|kayitdad kananruckinfaan, samatla tavat raehat omaan taskuunsa, of-lkun kalliimmassa hinnassa olevaa tamalla tuotteittensa myynnin omiin; maissia yvaihennethin. Kaslinsd. EL Jluuiisi kenenkiiin tay-] Milloin vehnaii anuremmassa mas- dessk tolkussaan olevan wiljelijtn }réssai kaytetian malbsin sijassa mil- Vabtustavan sit, etl& hin tullsl san-!ie Hyvinsd kotiellmille, on muiste.- maon its@liee;, nykyistd suuremman /tava, etti muung osana annoksissa osuuden myydylsth bedelmlstaiin. (584 fa pite&Ein olla vaihemmin pro- Tosiasia on sis, ettf joukko —|teinia sisdItivae rehua, Hesta veh- huomattavan suurl foukko — yksi-|ng# on protelnipitoisempaa tuin tyisvalitlaHi on omen etunsa vuoK- | maissi. Varminta on Hsata veh- cL liittynyt yastustamann viljelijain jniiin proteinipltaista rehue ainoas- yhteismyyntid, jolla he tarkottavat|taam sen verran, etti koko annok- pistdi& omiin taskuihinsa ne vallot,|sen protelnisisallys tiiee yEsiin kuin jotka noin lukuisa vilikislen launis | jos favallinen midrinsd maissia nyt Kelnottelee itsellean, ritstaen jolisl annoksessa kaytelty. wiHeliin «niin putipuhtaaks], eftel| WVehniainhinfojen normaazlissakin ail- hinele jim mitdin valvoistaan. Ne|lcssa karnathaa luonompis Ilazatu- Tauutamat viLjeljGt, mith nue val} ja Eyttid elukkaim rehuksi, var- kidet ovat saaneet matrratukst mu: tsinkin vehninyjelysseuduilia. Valk- kaansa, talstelevat tleten taikka tie-|ka selinisel velnah elvit sovelhi timitth#iin omaa ebuansa ¥astaan.| mylytystarkotuksiin, saattaval ne Taistely on ilmelsestl lihtenyt al-ijolla osapullleen yhts arvokkaat re- kun willkdsisti, vaan el mistiin | Auksfl kuin Korkeimmatkin laadul. viljelijain rphmasti. Todellinen ris- tirlita ei: ole itsenalsten yili¢Hjain io esuustoiminnaliisten vliliclijiin valillé, Vian vksitpisvalittajat ovat joukolla nousstel taistelemaan kaik-

Uusi keksinté hedel- ‘mien ja vihanneksien

kia wiljell biti yasiaan. La. a7 - ak. British Columblan hedelmianviljc- saily ttimisessa Hifiln yhdistys (B. G. Fruit Graw- |

ers’ Assoclation} on kKutsunywt sar- |. .

jan Julkisia Kokouksla eri alueilix f Mancthesterissi# Englannisss on keskustélemaan ja paaltimbén, mil-| kckslity uusi keino hedelmien ja

Te perustelle viljeljit haluavat en-|yihanneksien sditvttimiseksit, jolla

Si yuoden sadon miarkkinolmisen |tolvetaan tulevan olemaan Inaja- jarjestettaviaksl. WNykylseen tilan- |kanteinen merkitys maanviljelyksel-

tecspen olinan tyyvtymiatttimli Jokatle. KeksintO on tules peruste)lisis- taveils. Muutos thytyy tapahtua.;ta tutkimiuksistn fa Kokelluista. Stta Mutta muutoksen takana tivytyy olla fon jo -Koetelty Englannin maan- viilelifaln suuri enemmisté, sang- |) villelysministerkissa.

keamme kolme-neljisosaa viljelJois- | Undéen meénettelytavan perustuk- ti, ennenkuin maksaa vyalvan ruvetajséna on veden poistaminen hedel- sittih fainlaadinnallista tal muutajymisth ja vihanneksista Kuivaamalia let, toteuttamaan. ne aihaisessa Jammiss# ja erikoisis- sa kosteussuhteisss, Sen avulla saa- dan Yin ruotatayarat markkinol- duksi Kkulyattissa muodossa, mutta salyttamaia kalkki nliden vitamil- nib ja omenuoljyt tivdess& voimas-

—_—— —

tonnilta, mutta el bushelilta, Pilda, seen. Entiset _sailytystavat ovat nget. ottan huomloen suuri ero eri suurest! heikentiincel varli ja vita- $ bushe::pelnossa Esirn. miinipitolsuutta.

yUjainjien Yhiiysveltaln pohijolsyaltioissa, mis- sii ola kasvaga hydtylsisii hyvails. manperillg. se tavyallisesti, polmon mukegan Jasklen, aniaa suuremman sodon eekkertiti kuin kaura ,Vvaik- ‘ko bushelllaskulla kauroja saadtan encrimain eckkerlita kuin ohria. Yebnalyvien pienuuden ja kovut- den thhden on ne joko Karkenks:

Tutkifttuain uudella menettelyta- walla sillytettyii hedelmifit ja vi- hanneksia on erg eleva biakemisti Ontanut seursavan lausunnen: “En havainnut atmoashaan lehtivihrein mithttimatiomaksi, vaan myos vita- miinipitcisuus on sama kuin tupree- noakin ollessa.”

Menettely on ainutlaatuinen no-

. a tai murskatiave alkitle peudert, halpuuden jn sen puoles:a, jauheitava ta ethii makn, virl ja tuoksu sdilyvat

mutie kotielaimille paitsi lamparte lheikentymnathé vaikka tuotteita ja kanoille, Kun vehni sitipaitst | nenkin pidetdin varastossa. nat “te tarkkelysti vol se suussa Trettect voldaan pekata pahrilaa- ae Lat tikelhin, etka mitéiin séllytys-alneita imuodostua sitkcaksi tatkinaksl, joka kiiyteta Kuivatettaessa — pita of tekee sen vwahemmin miaittevaksi! ™ . ; ws . |tarvita valmistettaessa niin kuiva- lumens. vehalen naitan cvitettava Fuita hedelmia ja vyrhannekrsta riuo- sopiva miéri tHaacttavampla rehu- kapoytuan = =penteviktsi. Brittilaists Ja, kuten Earkeakst Jauhettuja kau- fal canadalatsia hedelmia voldaan ' 7 . Falla owudeliln menettelytnvalla ka- Toja, vehndlescita (bran?, Eulyattua itelien Jdhettidi kaukaistinkin : juurlkastassas, alfalfajaubon tai fT ST TADS Aa KaUkan ma:

. _ t FULT. stputtua alialia-netnaa, Seikkaperdisempia tietoja wuudes-

Lrpsylehmille karkeaks! jawhettu!ts: tmenettelytayasta luvataan an- yehnd on jockseenkin saman arvols-‘toa8 Suur-Rritannian maanvilfelys- ta kuin karkeaks! jauhetti maissi, |Mministeriista Ottawnmssa. se oon ‘todettu kesEuékceasemalia. | Samaten se an Tanskassa todectn | Iehmille taiysln samanarvolseksi kuln (ohra ja kaurs sekatettums, .: Perunakuop pa

Mita tulee vehmin kokoomuseten | kunnollisesti tehtyna on halpa, milt- ja malnittujen kakelden tuwokslin,ita varsin tyydytlivad sdilptyspaikka On pking jauhettua vehnga sama] peruncille niin pitkAksi atkaa kuin arvaineo kuin paung jauhettua | nliti vlesmsi tarvitgankin ja vo'- maissia tai hominirehua taki on-|daan séilytthii Perunat on panta- raa Iypsylehmillle. Parhast tulokse! ya kuoppaan heti nostettua, mutta ehks santiltetaan, jos venta 4) mitta- jpaluksi on ne almogstaan kevyesti desta enempaa eum koalmamnmen-dsan ; pejtebtava. Pashudlena on pidetts- vaki-eil jyvarehuseoksesta. Sekotuk-/+3, atta “kuopat pysrvat kuivina ja sen tines sishitaa Kryiliksi paljon ti- ett& niiss2 on hyve ilmenvaibkto. Janottavag rehua, jottel se kivislj] Vesta maan jiatyessi on peiletta Tan raskazKst. Viskttiaiya,

Karjan lihottamisexsi on jauhettu; Fuopat on tehtiva kahtg puolts vehnd jotakuinkin saman arvolstaiviettivalle harjanteslle. Sopiva ke kuin yhia suurl maéiira mabsia, ku-|ko on 4 jalkaa syvi. 6 jalkas levi ttn er! koeasemilla tehdyt ruokinta- ‘iad niin pitka Euln tarvis vaatll. Kokeet ovat osottaneet. Mutta kos- | Mninittu svyyrs ‘ja Jevers retin. ke maissi on hieman maukkasmpaa | 1 bushelia joka 5 jxlan mitalle- Kttin vehna, voivat jyvarehulla van- /Eimanvalhtotorvet on pantava aina kasti ruokituét somnit hon viba 5 jalan paahin: nitden tulee offa n. néopesammin makesila Kuin tvehnkli- |& tuumas Wipimitaten. ja 2 jatkas korkeat.

_— —eee — eee Pe pe rs, ee ee ee = Ce es —— = . . . eT eke 141. .

— = — ion

| |

=a

1

4

SE ee —L —e__—_e

ener eee ee ee eee eee ee eee eee ee ee eee ee

| Toinen

| |

r

eo - a 17 ™ wero Ls _- roa - a — ———— ee —

Veskiviik kon, jUWUE. od pine ---

7

a --- Wed., Dee.

r

o_o —_—_—_—_——— ——— ah "= -_ = =e —

| Maatalous ja Osuustoiminta

Tihin occastoon tarkotetut kirjotakset pyydetian lihettamSin osotteclla: A. B. Makela, Sointals, B.C.

1 eee" -

“Kapinallisten” farmarien suunnitelmia

Sona “kepinallinen”™ on

panta Jatnsusmerkséien viliin sitth teen luakkaan: ayysia, etta kysymys on porvaril-t £2)

tista meidet jhmjeet voitaixiin jakaa kah- |

{1} ty6laistin ja

‘apitalixteihin. Lukum#dral-

I | I I | I I

listen Harhakssitteiden vallassa ole-;t#in ndiden voi sanoa suhtautuvan !

vista farmareista, jotka kuitenkin ovat alkuneet katsella ympsrileen ja yrittivat omintakeisesti ajatella, milla ¢avoin nykyisid kovin kirecita yhteiskunnatlisia, kysymykara ois! ryhulyttiva ratkaisemagn. Tims jo an mielersiintainen tlmid, silla 2 herstthez toivoa, ctti heldin kans eagn oj des keskustelfa. Heista ver viell kehiftyd kumnouksellisia- kin, kunhan elet&an ja lervejng t= laan.

Se MeaArthar, jonka “kapinallt- sista” mielipiteistu tyoéttomyysky- symyksessi muutama viikko sitken kerroimme, #1: niy oftaneen ojen- tuakseen Irhtensi “Canadian Countrymanin’ toimitusen kylls- kin sHulitigviin koimouelitstii sukal- remis-yrityksist#. Mies jatkaa vain entisii mietiskelyjiiin, jotka kui- tenkin {iiss& sivuutamme, kunnes lapuksi esittd# sturaavan ratkgican

trdttamyydelle : ‘A alesissa (Suurbritanniassa ) an ohjelmana sijottaa tyottemat

maalle. Sepii se taillakin tulee teh- tiiviksi, ennenkuin tima kysymys on rablaaistu. Mutts sensijaan, etta sielli Walesissa on siunnitelmana sijottaa kukin perhe amalle pikku palstalieen, me tehkiamme pitn- vastoin. Loovoteltakoon muutamia kihlakuntia hallituksen maata vaik- kapa Pohjois-Ontarion sevivyohyk- feaestH. Sielig atte hallitus, kyke- neviin ammeattinuesten johdolla, %o- ketlkoan suurviljjelys-chjelmaa, ja- ta erialti taholta ain innokkaasti iyrkyterhain. Ensimiinen tehtiuva ajisi maan puhdistus: sielli kasva- Yain tmantyjen tal muugn puutaya- ran hinnalla meksettaisiin sinne lihetettavan tydttGmien armelan palkat, Uirsimékit rakennettaisiin perheitten asuttaviksi. Samoin ra- kenrettaisiin kouluja ja kirksoeja. Litikiirerti, opettayia jn muita tar- Yittawvia toimitsijatta Saataisin kauppaloista jn kaupungeista, jois- ra nit ammattilaisia on paljo +1! larpeen. Siti mydten kuin maa Saadaan pubbdistetuks}, kasyattsisi Sinne asettunut vitesté, mikdali mah- dollista, kaikki amat tarvikkeensa, Sepa se olisisin itse asiassa ieoke saunniteiman tarkotuksens, + etta tyottomat puisisivit omilluaun = toi- meentulevalle pohjalle.

“Kun jostakin kaupungissa msu-

iva mies soutuise tyottGmiksi, an- nettaisiin hiinelle parin vilken aika | °

etsif uutta tydpaikkaa, ja jos han cl sind onnistu, saisi hin vattta,

a ————$—$—$— a es els

teisiinsa kuin sata yhteen. Olet- takcamme, eit&a yksi kKapitatlet: ja

100 tyiidist@ yhtyrit tuotiamaan:

tavarcita 10,400 fa ett# mua 100 tyolaista sraavat palkkoina aineastaan 3,000 dolla- rin ja etta skkapitalisti sea tolset 5.00. Tasti seurasa, etth tyealii- sillt, jotka noita tzvarojta taryit-

1 | dollarin arvasta,:

i

| tuunea kaiken opetuksen,

tamattomuks:, ottakoon valtio hal- rHotan- non, Jiikenteen‘jne. Ja: viimelopuk- 51, Joka seitsemas vuost kucletet- tikoon kaikki velet. _Setlnisetla suunnitelmalla joutilas rikkaw: munttiy tarpeettomaksi hapedtah-

1

SS PS! — "

Kalkkia spipikdisloisia vastaan ri- Putellaon, Bivyhenten juuriin joka

? my Nu. “=

2 ———— - Yovuieran miehet keyat tansecn. OH synkkd i:

ifatkkaan kanan ruumista byontels- |} humisi ja pieksi konerake

| ! | 1 ]

| |

jauhetta, tupskannouskas tai rik- kihdrmetia. Eanelz on pennpoh- jin, pubdistettava, jos syopalaisia Ea- moihin Umestyy, sa muntoin el niista paase eroon.

Ettei enmsinkaizn tarvitsisi joutua tekemisiin syopaliisten kanssa, tiy- tyy Kanalessa vaointhin EKerran ke- sacsa tendd oikein perusteellinen pubdistus. Lattia pestadn Ji¥soolm sekalsella vedelld, seindit ja katto manlatein Tin tarkoin, ettei yhiatin rakoa jaa, misth#: ef olisi pensseli Eaynyt Voi-

racsi, ja puute on tuntematon. 'Ta- {rankas pulskuon: tietyatl mont ver-

ma ftuolannollisten tautienmime “pa- rannuskeing on yksinkertainen,

— Toim.): emme kiyta sita, temme Wain parantuisi.”

—~ -=— Mies, joka on kasvanut vanhentungt wvsekonnollisessa muussa porvarillisessa

ja SUINDSSA,

“evel, él riith vargja (3.0. palkkaa} | Sfattaa tostaan siind miainrin juh-

oxtaa muuta kuin puolet noista ta-; meltyd” henkisesti, etta kuvittelee | eyspaliisid, ennenkuin rbrnisiksi, vwiéla pyhimyksiksi J&@ en-jomien kenoiensa joukkoon. feleiksi kapitalisteja —- olkeitta ka- lohjetta noudattaen ja

yaraista, kun tass kapitalisti, jolla ulist Varaa astaa teinen puoli, 41 Mit tarvitse. Tuloksena on lakah- tyneet markxinat ja like-alaman lamaannus.

*Toirmituksen ratkaisu, nimittsin tyalgisten palkkojen alennus, on il- mejfsestl endajohndonmukainen, koska

tyoldiset siten viel4 entistakin vi | saatiistaan

hemman pystyisivat ostamaan I1ka- tavaroits. El tyaipdivin lyhentami- nen ja palkkojen korottaminen- kean alisi tiydellinen ratkaiau, miim- kuin

WitTl, ilsi mixin tatkaisu, koska far- marl cikeastaan muyodostin oman

amituisen luckkansa, hiin kun on saomalla seks tyaliinen ett® kapi- talisti.

— PLE =k

1

yakayveraisupdesta farmareita,

pitalisteja, #1

untansdkevjs

|

mutta se on kuin’ T15. kultakaari.! (eras juoppéuden paranntskeins, | et

tas seta joutusampl etta tehoisam- pi kuin penssell. Jokaisen silvoaml- cen jailkeen ripoteiigan lattialla kelkkijanhes: ja orsien alla olevritie jlantapiydille joka paiva. Orret pes- Laan Tahinthin erran - vilkossa

ja jampnudtien kastetuuHa rievulla,

Jos; kanofa tai kukkKeia ostetaan vieraasta Kanalasta, pita ensimal- ceksl tarkoin tutkia, onko niiss& lAzERe = né Naita aing ankarsas puhtgutta pitd#en ef farvitse HKoskaan

joiden nila tekemisish sydpalaisten kanscn

“kapitaali” on velksa ja nalkda-icika nahd& niiden kiusaavan ‘anc- ._Maiiman ¢iurpohatatke puhktsssta ja.

jhmisrakkeudesta, yleisen . hyvin- voinnin vudksi, luopuisivat ryisto- nuo tunnattomat hirvict, jotka parast’sikeaa kityreil. lain pleksitttavat, Kiduttayat jn ta- pattayat avuttomiksi riistettyja oh- rejaan, Ja toleilla katyred)|ian vwal-

_—

McArthur néyttéi ajattele-| mistuttavat uutta, ennenuulemat- Silii farmariin ndhden se #1 | toman jolmaa yleismailmalistg ih-

misteurastusta?

henkinen muumig, joka viel# eld nth aikoja, kun Mooses oli Jeho-

Mutts hin el voi kapitalis-! vana ja velvotti antzimgan enteeksi

tin tavoin korattaa tuotteensa hin-|katkki velat joka apitsemis vuosi.

tan korkéeampia tydpalkkoaja vastaa- yaksi. “Koska tv on varallisuuden Jah-

Se ool: sithen aikean, kun koka “Israelin kangan" sitloinen rikkaus tuskin olisi riittinyt maksamaan

| de, asettakaamme kaiski palkat sa-| yhden amerikkaleisen miljoonapo-

|

L t

!

malle tai labimain sanmstie tasolle. hapitaiisti, olessaan samajla tyin- tekija, saakoon palkkansa niinkuin

hatan yollisid khekkereiti.

Omistamisesta noiden miljoona- porhojen vaikutusvalta riippuu, ei

toinetkin, saakoon myos kohtowlli- ; siita, ett he oljsivat tydntekijoita, sen keron litkkeeseen sijotetuste | muuts kuin harvinaisissa poikkeus-

Paaomastaan, mutta ei kerrassaan mithin vorttea, Kaska tiedimme, etti joKkainen doallari, mith emme

anzainneel, on oetetty ulta, joka cen on ansainnut, piti- kdiimme huoli siiti, etta yhtshan ansaitsematonta dollaria «7 mene korkeapalkkaisille virkailijoiile, hi- Mariperiisten yhtieitten perustajil- Je aika petollisille asskehuijareille. Yerottakaamme rikkaite valtion hy- viks1, kunnes hejdin Jiikanaiset rikkautensa Inpulta haihtuyat ole- maktomtin, ja ‘Xun ndhddiin +v4Hlt-

jolta- |

iapauksissa. Pealyreita he ovat ja elostelijoita. Yhtend paivind heilla sanittes alla

JOSxus kunlee puhuttavan, kuinka Sink tai fossa Kanalessa on tapa~ nz ottaa kKanoja wolvista ktinn! ja rotkuttaa pin alaspiiin sek rTolekia hyontelspulvreria héyhenin. Se on katalaa eldinrk&kkayste, ja sellai. sen harjoittaja ansaitsiss: itse 6a- Inam kohtelun, koska oma Roolt- mattamuus ja siivetiomuns on syynd

| silnen, etLd kunoisse on sydpaldisia. Seligista voi kuvitella sinosstaanl .

|

Savea ja hietaa

(Jatk, edellisetta sivultaz.)

nutkiverstaan meéestarl Mthelson kithtyneen ja harmistuneen nikoi- cena.

— QOlemme varmasti jos e¢1 tihu- tyoniekijhin niin ainatin vicrasten ja vahingrallisten ainesten anssa tekemisissh, sanca jymiiytt: hin va- hikain odottamatta.

— Mith, mith semmeista? ehatti

kassaaapit taynnd Karpenko ‘kysymain, pelaten pa-

Gljyosakkeita, toisena keivos- tai! hemipagkin tapantoneen.

rautatieosakkeita, tietamiitz edes, missipfin matlmaa ne omaisuudet ovatkaan, joiden osakkeilla he pe- laavat. Minkii vvoksi heille pitdisi meksas korkoa noista pelimerkkej- ni “adyttamistiin osakkeista? (n- ko heidiin hyppysistiln nahka pal- jonkin kulunut nik kasitelless§? Ja mika alist “kohtuatlinen” korks heikalaysile?

Vastuksia ka nanhoidossa

Le

Hoyhenten syominen

joskus kKanolssa taratteva hyvin liked [apa, Se vol johtua monesta en syysti: joko lian yksinuolisesta

haluaako eld entisili# sijstaiiaan, |T4¥innosta, sisalisesta taudista, lii-

kunnes taas paasee tothin, taikka haluasako muuttaa “Halittuksen Tyéttomyysfarmille’. - Silla voitaisiin hinen nimensa pitdi ket- kaupuncin tydnvalitysteimistan Tr- éttelossa, Ja jas joku héneile sopi- va tyomaa Himaantuisi, saisi hin menni, sinne, Falla tavoin tila- palsesti farmulia tydéskenteleville ej maksettaisi mititiin palkksa,

“Jotkut voivat sanoa, elts timaé haiskahtaa Hiaksi venilaiselti kom- munismilta. Siihen ftahtoisin pua- lestani vastata, etti ehdotukseni on tarkotettu ugincastaan hatatila-toi- Menpiteeksi, Silla saavutettaisjin ainakin se hyddyllinen asia, ett moni kaupunkiluinen paidsist pa- remmin kasittamaan eriith farmi- lamin puclia. Se voisi johtas hei- dit suopeammin silmin ‘xatselermgan farmausta clinkeinana. Jotkut heis- th ebkii mieltyisivat uuteen: #lan- toonsa, Ja heisth tule: hyvii omin vaoroainsa c¢chivik undisviljelijaita. etu tall# suunnitelmaila olisi se, ettei sihen vaadtttaisi mi- tain kustannoksja Maan miun va- eston pualelta. Siten vain hankit- taisiin tyota tydbtlomile — tuotka- Vag tydta, kuitenkaan hetd@an tydn- sii hedelmuli lijaksi kuormittamat- ta minkain alan markkinoita.”

— ~— Meidain nendamme ~tima suunnitelma cf ninkiin pahoin haiskahda vendldiselta kommunis- injitz kuin canadalaiseltta vankifar- Milta, jonne miehia jo nytkin Hhe- tetiiin Joksikin aikaa ilmao mithan nuta svyia kuin senthhden, ettel neilti ole tyGpaikkaa. Heit& seno- taan tromittavan irtolaisuudesta, miitta “irtolnisuns” Canadan rikos-

| laissa on semmoinen kusite, josta

_— ee ls

hyvallii {tal pahalla) tahdolia voi tuomita melkem kenen tahansez, joka et ole ktinteimistin omistaja tar koroillaan elajaé. Kapitalistisen halhtiuksen kasigse tuollaisista “EVoLEOmYystarmeista” varInaan muodestuizt sietimattomii patkko- tyrit, “kykenevdin tyydyttaa pirullisuuttaan ja paika- ka taskujaan.

Tietvsie sielli kirkkeja tarvit-

nalla myés kapekoita, sill mitipa sunnuntgisin alisi “Sirkkaon uasiag, jos et viikon varrella tulisi tehdyk- S} syntia, Jota kaytSisiin katunassa ja anteeks! saqgtmasss?

7"

McArthur on saanut avustajak- seen 'Vanhan-kansan miehen’’ ni- moelli kirjottavan omaperdisen yh- teiskuntafilossofin, jolla on #fetr raavaniaiset tunmat: ro

“Puastiiksemme . asiian kieiksi,

an ahtaasta ja likaiseste. asumnnds-

lta, tyinpuutteesta, syépaldisisti y.m. | : - Syst. Kang repil irti omia ja tois- makeuosotuksen “‘tuhannelle pusul-

valin

ltyolaitaksia, joissa kaikenlaiset ka-

harjasia vuotavan: hyyeynecn

ten hiyhenia ja syd niiti. Monast! / le". frepivdt ne suuria aloja paljaaksi, | 5a | ‘joten yeristivia patkkoja j#8 tilalle. | seuraavayq = kirjeen:

J65 tua tipa aiheutur ykEsipudisen rayinnom Vvuoksi, Jiharuuan puut- feesta2, on sen yhterdassa toimenkin nahe;

VYer-lte nekkiminen,

joka ultin on syoransisena jatkon2 hovyhenten nokkimiselle, toisinaan tags, Yarsimkin nuoritkoKanojen kes- kuudessa, johtuu munateorven ulos~ muljahtamisesta. Tuota muljahta- mista nivitak enimmikseen tapah- tuvan silloin, Eun kanoja ennenai- kaisella vikiruckinnalla pakotetaan an Nworins Mmunimaan, ja Juént> siten ELapinoi sille tehtyi viktiva!l. taa wastaen. Joskus vol svynk olls sattunnaiinen loukkaanitumuinen taj tappelu. Eun Kana kerran on Ppats- SyE Veren ma kuuit, tylee siita Te - tolintu, ja pahe leviaii nopeasti, *jol- Inin «sith on tuboisat seuraukse.. Mikatin harvineisuus ei We sekaéin, etta Kanat yksissh tuumin nokkivat Kukon harjan, verille ja sitte syJ-

Verein. tyy kukko erottas kanolbsta ja ian- taa kanotile sakkaruuan ochella kei- tettya lintaa. eltimen -vetla, tuorel- ta Jaryney: ¥.m. voimakasta ra- vinida.

Jos naita paboja tapoja sattun sellaisena aikans, joticin kanoja vor DAHS(HH ulkosalle, autbaa se niflden parantamista hoayhenten syonnista ja toistensa nokkimisesta. Jyvicn heittamineéen kanojen Kaavittavaks! syvelta pahnoists on mydis hyva kel- no antamean kanoille tiuuta teke- mista, samaten on hyve nostaa syat- tOkaukalot ja juoma-asting niin Korkealle, etta Kanal yitdvat niihin vain sita varten taitetulta telineel- t#; silen eilvaut Tattialla olevat Ka- wat yleth nmokkia sydmiics# tai juo- massa olevig tovereltsan. Vahic:

. a ammattimies | goittumeiden lintuien paljasksi tai ‘fen” nimellda, samivat mielinmidzvio: vecine nokitat paikat ja niiden +m7-

pirist6t neuvoltsan voitelemaan seu- raavalla seoksella: 1 unssi jodjpul- teria, 19 umssin kKarrasta aloeta in

j taisiin, jos Missa. Ja kirkkojen rin- | niin paljon vaseliinia kuin tarvitaan

ohuen taikinan tekoon: lis8tdan Ve, netsian purnaista, Kilnhncs segs on ihan verém makeisli.

Jas @1 parempi ravinks ja -jcku edellimainituista kemoista auta nal- ta paneita vastaan, on via kanan sisaelomistassa. Eianka chika tai- Tharat ‘

suolima dot.

“7 ‘Bana, . jota FaIVaaTat madot suo-

Yistasst, (om yleensi kovin - latina,

We ee EEL

SOlinisessa btapauksessa thy- -

|

vaikka se onkin énsimginen ja vii-

Tervetullut Iahjza, — Toimensea vuokst alituiseen matkoilla oleva herrasmies muisti erkind aamuna etta nyt oll hinen’ vaimonsa s4n- tymapdiva. OQOsottaakseen huomaa- vaisuuttaan hin lihett] vaimolleen

Muutamain pdiyiin kuluttus. han yaimoltaan vastawkselsi “Ukko-kulta ~—— En™toi sanoin kuvata, kvinka. iloiseksi tulin saadessani maksv- cfotuksesi tuhannelle pusulle. Mi- tenkaan et alisi voinut keksid mi- nulle miellyttavimpas syntymipai- Vdalahjaa. Luovutin maksuosotok. sen tink aamunsz maitomiehelle,’ ja han iunaesti gen.’ .

meinen ruokakupbia. Svolimadat Sia polstumaan, kun javhas hienok- st kuivatuita pletar-yriin (Tanate- tum yulfare) kukkia je tekee niis- ti silrapin ja jauhojen kanssa se- Kottamalia plllereitzk. Hyvag mato- Taaketla on myis areka-pRhkina- Pulver! (Semen aredae pulveratae) annettuna 2—3 Etamman annck- sissa sekotettuna taitkinasta tehtyi- hin pillerelhin tai annethina sai- Earuusssa, Kun madot ovat sua- listosia polistumeet, Paranee kana! alkea voida hyvin, ja héyhenten-~ syonti lakkea. Hiyhenisti. »aljasti-

a 1 oo . neet paikat pestd#iin puhtaiks! kar-!'.o. tstuvat alakuloisina.

bl le eee eee eee ee ——————————————_—————_ . Le

‘— On saatayva selko, keth ovat

Rjumin ja Shukov, verstaamme tyliiiset. Ne ovat yllyttajra ja yarsinkin uudempaan ainekseen.

talonpoikiin he vaikuttavat Sagta- nasti.

Ja Mihelson kertol kaiken sen, jata mainituista tyéliisistii oft ha- nolle salavihkaan tiedoteitu. He olivat heritiuneet tyytymattomyyt- i palkan suhtecn, hanannect v¥as- taan jJainan levityskamppailun al- kana, lavantaitalkoissa.

— Vai en sind peria? kysyl Erdman. Mingkin vihin. glen kuullot, mutta kun Rjumin naytti sellaiselia vakavalta: tydntekijalta.

— Hyvi. Asia on pikimmiltain tutkittava, sanoi Karpenka. Tut- kitaan ja ios tarvitsee niin selkain hetkitann, kuten sananlaskussa sa- notansa. Ei siiti muouten selviydyta. Tutkimes jariestettiin empimitta. Kerittiin ‘kaikki vastaava ainelste ja erikoinen komissia tutki epallyk- senaaisla sek todistajia. Ja sel- 4, Saatiin kun eaatiinkin, Riunin ja Shukov olivat “‘vallankumouk- sen kolhimaa vikes”’, cedellinen pa- nin poika ja jalkimdinen entinen kauppias. He olivat vuoarilla pape- reilla ja keinotellen paasseet pu- jahtamaan tehtaaseen ja puhdista- neat menneisyyttaan tyalBisten ‘kir- joihin paisten. Teimintansa teh- taslia off vastahakoista katkissa suhteizsa. He tekivét tyoth vain pakosta ja leivan ta#hden ja kaikin tavein jarrutkaen neuvostovallan toimenpiteita tehtaassa, he Ieuh- duttivat sydantiiin ja kostivat val- lankumeukselle. Suuremptin tiihin he eivaét kyonneet, eika sii- ken ollut tilaisuuttakaan, sili anemmisté tydlitsists oli tietotsia ja valveutunutta Joukkoa, jos kylla joukossa oli viela léysempi#i ja muokkgamattomampeakin ainesta.

Ngytecikeadessa Rjumin ja Shu- He tun-

boolivedella kuivataan ja voidelfaan | nustivat tehneensh palion pahaa L | [kiihoitustyota vahemmin kehitty- Jos hayhenten repiminen aiheutuu |neiden tydliisten keskuudessa ja

vaseliiniia.

syapalaisist’,

en nama @nsin polstettava. Eoana- Sypalsisid tunnetasan noin 30 eti lajia. Niistd otamme tassi puheeksi Fincastaan .kolme +leleinta ja ps-

hinta, koska toiset san hivigmadn | Jo

SAMmaila tavalla kuin naimkin.

Tauntakin vastusbusta, Vaadittiun pi- kaista eroittamista Ja sikeudelli-

-36@n Sy¥tteeseen gahebtamista.

Rivmin pyysi puhternvucreg.

— Mina pyvdin tovercilta an- teeksi. Lupasan tend’ “aytoksessi- ni perusteellisen mtiutoksen. Olen iteekseni katunut menettetyni johdosts ja vastedes tulen elAmu#an

Vaellava kamati? on tunnetitin.! vallan to7sin. ;

Se asustaa kenojen néyhenten juu-, Tyoléisct puhuivat kauan. Tei- rile ja munif saivarensa -Easothin | set oltvat saatimatteman ankaria. hoshonten tyyviinm. Munists: -hautou-itoiset taas ehvat taipuvaisia vield tuu elavii. tiith- &--paiviin: kufuttua,; koeajan asettamiseen ayyllisille.

We -Kiusaavat kanois julmasti.. jai pienillie poikasilie ne ovat Ranheang | puheenjohtaja, samo: Tasituksena,. ehkiislen -kasyamista. | Kanaloisio on byvin..pieni, tus-;millcin tahansa. On kiytettiva en-

kinpa paliain slimin. hayaittara syo- petsinen, joka sikiintyy .tuhatmad- Tin slivottoman kangian homeisissa Tacisska jf OG1im Seka pdivisinkin kinsaa kanoj& tavattomasti_ Hoyheninisio on kEasikista kanan

1

Tov. Erdman, tehdeskomitesn

— Me ehdimme heith rangaista

sin kasvatuskeinoja. Mind en gle wiela kaikkea Juottampustani Ryumi- niin n&hden kadottanut. Shukev tags on vanitietoisena toiminut ai- van ajattelomattomastizin. Luulen, etta nama selkat on otettava hua-

syOpaigisistk pienin, tuskin tomu- | micon,

hiukkasen kokolnen. Se ssustas hoyhenien juurisss ja saa aikaan iavetontia kutkas. Eana repii tus- kissan bidyheniinsk, vielank kanat futiavat stink tolnentoisiaan. Eun kanojen padi ja kaula tulevet hdy- henista paijaiksi, on syyth heti tut-

|

kia, oHaanko texemisiasn nosrenioi-| =, |

sion «= Kansse. Paljastineisitin Eothin Hierotaan vaseliinia, iohon on sekotett Tikkihiirmetia (flowers of Sulfur, “tulikiviztukkaa), kit iho On @ensin pesty salppuaredells.

Dikeuden p&itGs oliz 7

— REKjuminille*ja Shukoaville an- nettava ankara mustutus, +hteis- kunnallinen moite ja jattii heldit erikoisvalyannen = alaisiftts| tebtts- taen kolmen kuukagden koeaisksi.

Paktes off nahtavastt kLaikkis tyydyitanyt, kun ‘hunhjakunta . ha- jaantni olkeushuoneesta trynesti Kuulut vaan yskiataii ja jalkojen kopinas. Ukkse Jefim — tehtaan vahtimestar!? — sulki.hgeneen oven ja kompurei vohtikofuuasa. -

tihu- te

taan vierustalla neltirams

iia a

SeurTaavana psivina oj tyGlaisten vleinen ‘sokau:. salissa oH useita satoja h Puhemiehistoss& istul ky Jaista, tehtaza tirehtoari ¢ kojlektiivin sibteer1 Kar; tehdaskamitean Puheenioh (man. NUg kKoime tyélai:

Kkalkkivellilla valkoisiksii sosialistisen kilpailen tule

kastajakomissian jaseniiy, Ovatho “Belshevik | edustajat saaspuneet? ky | Tit.

+ — THAllA ollaan, — - joukesta.

Astukaa tinte tnalle"’ paikalle, ehdotti EF;

Pohemiehisto jishantyi + della *“Bolshevik’-tehtesp, dalla, jonka tehtaan kan tehdas hilpail.

Tov. Karpenkolle anne SiMMBINen pPukeenruara,

Karpenko astul esjin ¥ [Satainen kuulijoukko vheik tui, Kurmina hiljeni ja ka mistautuivat kuulemasn, {kon suupuoli vapisi, hiin a: ikinsa poydélle, katsahti 5 peruksia tmyuten ja alhui:

— Kallut toverit! Me. len kastttelimme huonamp liisten toimintaa, kyevoy kista herpaantuneimmisca jp tomimmista aineksista, jo wieli jouwkxossamme on. M siglistisen rakennustyén vai gelitettavissh Vain siten, ¢ SR:ssh on kokonaisia ar todellisia proletaare}a, tydr rojta ja oikeita sosjalismin tajia. Timiniltaisen — tily Tic amistamme rnaille pral tin parhaimmisten edustaji din tehtaallamme. Taman sankureita ovat kaikkt = seen kilpailuun osallistune JHiset jn etupidesi iskurit.

Tov. Karpenkos gina tark Iauserittensa 9 vahwvikkeexsi kamomensyrjillgan noydella kirju- ja sanomalehtikasaan, a4 oli kuuluva ja jo kKeske hetta asettunut varmaksi j; seksi. Kun hiin lopussa lay Blakoén sostalistinen nustvyo ja sen parhsainimat tajat —- iskurit!

— WNitn jennittynrt kuol ta laukesi humuoistin byre osoitubksiin.

Komissian edustaja sela: pailun toloksia. Osoitti, mi Pimuksen pykalat kumps tehdas oll patemmin un K:n tehtaan vahvoja = puo tuntantosuunnitc]man mas osuittimet, kun tans “Bolshe alt tydtehon kohottamisessa J teiden landussa patdely pat tulakstin.

Samalla lveteltiin parhawe nostautunettten iskuryhmien iskureitten nimet. Parhaat ssivat tehdashallinnolta ja 1 trotekijain ammaitiliten Le din alueneuvoston Jihettinr

7h

a I

kintoja. Koekouksen Koko ottajajoukke tapatti, kun | toja annettiin nverille isk

Korabelnikoville, Masinczille, vile ja vasta yitme vuonne t secn kyldsta tolleillc Pekka ialle ja Juho Stepanovrilie.

Idkureiie kajautettiin ¢! huudet ja teivetetttin ja Earner ftalowsrintaman talste

Toy. Erdman fmoitti, ett sena kysymyksend kokoukse: vajarjestyksessi oli brigaadin destamineén maszteudun avi seksi,

<a

———— a cS 2 Le EE Eee

Muten tiedamime mai kipeistl tarvitsee apuacinie. talouden kollektiivisoimtnen, neuvestojen tri, viljan- J hankinta kaikitia ailoill tydntekijain puute aivan bu mytssa-yhdistyksen jatshetk tendaskomitea ovat ottancet ° lusvilta hadkemuksia varlaan. Kiaan olemme jo sagneet 36 | kilaled, --- pahut Frdman.—

— Onko joukossa sellatua ka hyvin maaseutua fa mania. tuntevat? kysyttiin joaukesta.

_.. On kvl: Martinor. I nen, Samoiloy, Somberg, Jak ko ja mePkeinpd cilisia tac kia, kuten Erkki Vainikka ja Virtala, .

— No se byvd. niin pith Pithahin toki kyllle Jahtevien ‘a lantut nauriista ja kaure rasta erottaa sek, tielaa, | puglin sipulit istutetagn-.--

Joukko naureai ja visabtany karivi hurmisi,

— Miten kauan brigaadt: iB tulevat toimimaan? kysy1 ™ Mihelsen. _

Riippuen siita, mihis tyGhon tuu, miten alkea sujea 8 ! marin kykenee apuna golem monesta muustakin =seiKasta keskimaarin jos pitiisi 2-3 kautta.

Virailinen kokous paatty'. } viela jonkun aikaa badaysielua lgisten joukkueissa, mutta neina tyopaivan suoritettuaan - ta kaikki Jahtivat asunnoilleen.: Toy, Karpenko istu! viela | tuntia tyihuoneessaan. Lehi [poydallih hanern edessaa7.

niihin e) hin enaa: kateorct- vurenkaat leéijailivat jlmacs !Karpenko siina tupakoiden alt ligksiinsa vaipaneena. Hane? jumnassaan vilahtivat BEF nua kes) kokousta. — On Jujaa perpsjoukboa. san luottaa ja nojata, mort ‘on hataraghkin, lorsas... ta tarvitgan... muokkavsta--

Y. Savolsite

LS a TT a I a