Pe ee oe Fe y I —

' on mt : 1 1 eae vs a ee Dee Fe Mot . ' a" a ie “

ae iat

sive 2. |

INOEPENDEN r LABOR ORGAN OF FINNISH CANADIANS

7 (LIBERTY) | Established Nov. 6, 1917 ) Eaitor: W. ERLUND . . Manager: ¥ | . Welephone: Office and Editarial 472- ened

VARA US.

Published. -anee weekly: : Wednesdays by. Vapaus Pabllthing Co. Limited

ae le? Eta St. West, Sudbury, Ontarle, Canad la. Lot, “Malling. address: Dox a. PIE 43

Advertising rates upon application; tranwlation | tree of charset. Second Chess Kilail registration Nomber 1076.

aoe

Me try E

. ser LANGUAGE PRES

: viel

-TILAUSHINNAT: | | _ canadussa i ok, $10. 00, r: kk. $5.25. USAinié ~~ I vk. Sit 00, 6 kk. 545,75 |. 3 kk. $3.00 ‘Susmetn: id yk. S21. BQ. G kh. $6.25

ay

“Kuramallisia asenteita “‘Viime. keskiviikkona Pekingista tullut uutistieto nostatt luiki-

55a pakostakin kummia tunteita Kilmat hallituspiirien asenteiala 7 BR lthitulevaisuuden perspektiiveista. Lyhyesti sanoen nayttaad sil. la. eltd Kiinan johtoa ei huclestita !ainkaan egimerkiksi se len —

NATD- liiton johto vaatii Linsi-Enroopassa olevien agevoimicnsg

:Ujittamista ja vahvistamista. Mutta kokonaan.afateema on Pekine.

gia katsoamuksen mukaan se jos Lénsi-Eurocpan mast sucsturat tckemaan sosiilististen maiden ja ertkoisesti Neuvostdliiton ktnssa soptmuksia jannityheen ieventamiseksi ja: asevoimien vihentami- sckal, buroopassa. |

Uskoamatantako?

Toivottavasti asia on vain mitakeun ‘pilajuttua. Niin. ci itis

tenkaan asianlaita ole. |

. Ko. vutistiedori mukaan Ranskan presidentti Creorges Pomni- ww on ensimmiainen lansimaiden valtion piimies, joka on Kiinasaa vieraillut. Valtion virallisessa illallistilaisuudessa presidentti Porr-

nidou’ joutui kuuntelemaan Sith, kun Kiinan Padministert Chou”,

Bin-lai esitti — toaia nimei mainitsematta — kirpaitd arvestelna

Neuvestoliittoa: vastaan Sith kun vilmeksimainitt, pyrkil janri- -|.

.tyksen lieventimiseen Euroopassa, kuten uutistiedossa selitettiin= ‘Neuvestoliito o diplomaattien paikalla ollessa paaministeri Chou 2) jattanyt mitdan arvailun varaan siita, mista mansta on kysymitts

o> jan han “varoitti mith vastaan joilla on ‘ydinase yhdessi kideseii

Seka rawhan Ji. turvaltisuuden | sopimuksekss sanottuja julistuksia hisessea kidesad

‘Kuvaavas muuten on. etta presidentti Pompidou deltaiyry .

cxittimist’: paiministeri Choun puheesta halaistua Saraa sen pz- remmin pucléen kuin toiscenkaan.. Taman johdosta ko. uutistie-

dossa -kiinnitettiin erikoista huomiota naiden miesten puheiden

“arijaigeen SAVY. ja selitet#an: “Kiinalaiset tuntuval olevan paaltivaisessa painottaessasn katsantokantaa, ett Neuvostoliitta: yrittdHa viekoitella linsiliitts-

laisia kilpensa madaltamiseen pytkiessdiin lopullisesti Neuvosto-_

liuten yhivaltaan Enuroopazsa. Mutta Ranska, jolla on Neuvostolt-

tun kanssa miltei erikeistilannetta vastaavat suhteet, on sitgutuat..’ | pyTkimain jannityksen. lieventamiseen huolimatts siita, mita Pe-

ki DgIEBA tapahtun. -“o.. Mutta se ei tuna tyydyttiivan Chouta, joka tuntuu ni- tivin caikkia jannityksen lievennyksia Linsi-Burocpan intressien -- ja ehkA myis Kiinan intressien petoksena . sittelyyn ae . | Viela vakay ampang seikkana on ‘pidettava - Sita. etta tama ci ‘ole sninkaan ainca kerta, jolloin Pekingista on viimeaikoina soofu

“lansuntaya, joiden mukaan Kiinan ‘jchto pitad sosialistisia mata

cika imperialistisia valtiaita ' ‘paavihollisena”. . Muutama: paiva edelldmainittua siemmin Pekingin radia i]-

. moitti maailmalle, etth kiimalaiset joukoat Neuvostoliittoon rajoit-

-tuyilla aloeilla “'valmistovat,. mahdollisen yildtyshySkkayksen ter: jumiseen" Neuvostoliiton ‘taholta. . 3 :

Kiinan Neuvostoliitto-vastaisella. propagandalla €] ole’ tieter- - RAD mitdin pohjad. Neuvostoliitoen talmesta’ — mutta eo) Kiinast sioitteesta. — on ainalin vuodesta 1969 lahtien ehdotettu neuvoste - -‘liittalais- kiinalaisten suhteiden normalisoimista. Tashan esti Kili ej ole naihin esityksiin myonteisest vastamnut.

' Neudstoliitto. ei ole koskaan esittanyt Kiinalle alieelligia ell: taloudellisia . vaoatimuksia. Palnvastoin Frrezhnev¥ on- -korostanut, etti Neuvostoliitte haluaa nahda Hiinan

: Inkoistavand sosialistisena valtiona. Toisella tavalla on tahar. asti

-Mmenetellyt Kiinan johto julkaisemalla “kartteja" _ vradith Neuvostoliiton alueita kuuluu muka ikivanhojen ratkaisujzo perusteella Kiinalle, ja antamalla, kuten nyt tapahtui Pekingissa,

joiden mukaan

“yarcituksia’’ Neuvastoliiton yrityksista Jannitystilanteen neve timiseksi- Eurcopassa.: Nama oval todella kumimallisia asenteita, Kiinan kohdalta.

- Vielakin hakotiella.

Viime vitkoila Washingtonista saatujen tietojen mukaan AFL- ClO:n 78-vuctias johtaja George Meany oli syyttinyt president. “L

Richard Nixonia epaonnistumisesta Yadysvaltain talousongeimion

ie “ ‘jejasa henkeen ja yereen asti “puoluecton” py legnvalinnan hyvikai.

ee kojen fa hintojen jaadytyksen “ensimmiiselle vatheelle", | ae ; jautai VeLami4f miehensa poig kontrollikomiteasta kuin lapaetkin : gp baat ndkemdiin, etti siita “‘jdkdytysvatheesta” oli pelkk&a va- es ae . tiga tyétatekeville ja auutta hydtyé rahamahdille.

See

we ratkaisemiselsi. : “Oletan, etta me lemme ajautumasga lamakautts kobti"" han | Fano). “Taman Maan pienituloisten rhnisten kannalta me olemme

jo lamassa.”" -Pinnaltisesti kataoen yildolevasta nayttsisi,

Kuten muistefasn, mr Meany oli viime ‘syksyn presidenttivaa- — mr Nixonin uudel-

. Mr Meany antol myis siunauksensa presidentti Nixonin palk- mutts.

| Mutta nyt mr Meany arvostelee, kuten ylempan® on nihty, “oiajen Aittensii Loita, .eli Presidents ‘auttamanag amiehen edes-

- Sitamisia,

| Beachissa.

en. 1. jaikiennt peittiimiseleal, Risa kerrotaan nimittiia BANO-

be Me otighnme | erinomaigeasa, tilanteessa”, jos kansakunta slokavhen, 197}, jollo[a Nixon. turvautul’ ensimméalsiin

Ser Polity’ ‘menetelm(in aul rathaiata fnflaatiopol- se PoMMinin réitkadeuat: on} bye viegiiiertainea bee» Reus,

than atic a: VRPRAREAR .

te : pave Jar, Menno erie pervstuc iemaan, ‘ithen

H eer

L's !

{alten rmins& "2

fon ‘fa osigallaea: é x an Vi na Nivoalin & tee

| F ath .

ore ea OR ae ele bobs ny ban ne fate ae set cg tra cot het ESE a a Aol

i = —— == ss se See renal ————n — +n ee

* Reshiviile syy sk 19 D. — - Wed., Sent. 19, 1973 ‘ é

¥. KENTALA

. Hanen Sanessaan. o:i selva varoituksen sivy Choun siirtyessi Euroopan asiain 'i--

pu cluesinteeri Leonid »

| gifina,

" ettii mr Meany | ce din korkeasta ifstain ‘ huolimatta oppinut viilmevuosina jotakin.

dagon ltadut. -olivat -keskiviiicko-

1a tyhjind tiistaisen vallankagp-

a 6 tyGpailkoihinea,

TAs. Kuolonuhrién mitiria ei 4 dle tie- ‘doitettu mutta: Mexica Cipyssa oleva Chilen suurlahetysté ilmioit- ‘i, etth ainakin 1,000 ihmisti on tapettu Vallankaappauksen yhtey- dessa. Misti tim: untinen on Saatu, sitd-ei ilmoitettu. | Samaan alkusn’ kasvaa. epailys | slith, etti 65-vuotias presidentti Allende ei. tehnyt | itsemurhea, kuten vallankaapauksen suoritta- nut juntta aluksi sanci. Reshivikkoiltana satilasviran- omaisten herrottiin myontineen, ttl kapinaan nousseet ‘sotilaat meniviat pommitukesn Lohteena Heeseen presidenttilinnaan Vas a sitten kin tri Allende suostut ‘Adoitta antautumiseen. | Juntan sanottiin keskiviikkona ‘uorittavan | tutkimuksia slita mi- an Allende kuoli. Britanniasse leva Chilen suur- fhettilas Alvaro’ Bunster eskiviikkona - Louloossa, _ ettei tin usko Allenden “tehneen | itse- nNurhaa', - Peronilsinen " sanomalehti

saancensa erdalta, palatsissa hen- genvartijana taimineelta tietid, etth “tri Allende Lapettiin”, | Washingtonilaispiireisté saat: jen tietojan mukaan USA:n halli-

tuksella ol] 48 tuntia aliknaisem- min tieto vallankaappauksen tue:

‘dosta}. Samalla on kuitenkin vai- tetty. etta TISAn hallitus el. ‘Se- | kaahtunut Anas.

i NE. A uutistoimisto, Tass kuve- ohne

' Presidentti Richard Nixonin uudelleénvalintakomitean a- -pulaisjohtaja Stuart Magru- der odvtti kuvan ottchetketti. jolloin tulee huinen rhoransa todistajalayanunio- jen antamiseksi _Watergate-. skandaalista.

RBI 05 ad _SYNTYMA- « PAIVIA 2

: ee:

Syotymapaivia 8 yaty Frank Tommila, Sudbury, Ont. taytti tiistaina, sy ysiuun 18 pal

| 75: vuotta. -

Armald Minty, Thunder Ray, Ont. tayttai toraiqina, syyalarun 20 pod To vuotta.

Matti Pore, Wahnapitae, Ont. tayttid, taretaina, syyekuun 20

pag T4 vuctta. us |

Tyyne Aillman, . Thunder: Bay,

Ont. Layttaa torstaina, ayyekuun 20. pad 80. yuotta.

| Laina Tolppanen, Watéra TWwsp.,

| Ont. ty ttl toretaing, syyskuun '| 27 pnii 78 vuotta.

Y¥kdymme éukwlaisten ja tutta view onnentolvotulaiin.

s .

Te

APin kertoman .mukdan San- si. tri. Allenden

vuksen, johdosta. Monet ihmiset ivatwiita lihtien olleet juuttinei- | , hiotelleihin ne- sili he. eivat saa poistua ieltG eikii mennd kotiin.. ci edesT menna hakemaan ruokaa ja jue-

SN

“Fasismin voitto. Chilessa pitkin -[tasismiyén alku L-Amerikassa”

". Santiagosta Vine Jorataina saatujen tletojen makaan nayttiia lihelystedn- Sahtiagosea ia "Chie

| entisti selvemmaltd, etti -presidentti Salvador Allende ei telinyt ifse-t lesaa alleite kunbalnialaivoja vae- | murhas, kuten vallankaapparit vRittivit, ¥aan hinel ammuttiin to- -

dennakoisesti sen jalkeen kun, tai sting yhteydessit. kun tri Allende ‘antaiitul ehdaitta’, kuten on seliteity. - Vallankaappauksen SUOFHE Amu. sotilasjuntta julhnidi kesh viik-

vein Miiriyksen, eft kaikki lailisesti valittuy hallitusta aseelli-

esti puolustavat ihmiset. ammutaan sutamamutikassa palkalia.,

luiseksi patrioatiksi"

11k

si

taherroiksi" ja “goridlioiisi

Inter -Anericnn

armeijan valtagn nousno

paras toivottu ratkaisu maan ti- lausongelmille", Tri Carlos Mon-

“maansa tulisie- | joka: Jjoutui “taantumusyaimici wuideksi whrik- | fasiemiyon

konferenssiin ogallistuvan: Chilen valtunuskun- han johtaja sano Ottawasaa, etli “ej ale

Laan.

5 Mmm. Seuraivaa: alku -

osallistuvs.

[on Brasiian vallankaappaus. Yh- dysvallat toimii Latinalaigeén Ame

rikan maigsa tolsten valtojen’ vi-

lityksella ja Brasilia at sen pe

iisi. . “Tami vallankasppaus: on vait-

to kansainvaliselle kapitalismille,

Latiielaisen Amérikan ammat- tiyhditysliikkeen Reskuksen ar- centiinalainen (GLAT) patsihtes- ri Milia Maspero sanoi lehdiatén vastamnottotilaisuudessa Geneves- “Jos. fasismi menesiyy Chilessa, se on pitkin _latinalaisessa

_ Amerikassa." Cenevessa PTHSSCCN So. kuivasi tri Allenden- vallasta lonferenssiin

sydksijat “tanniumuksellisiksi s0- TMaspéro senoi edelleen: ITs ma

rit:

. Kohlaan. REP kehottaa Ranekan

MAAILMALLA JYRKKA_

-_ REAKTIO. KAABPAUKSEEN

varmuus, étta ollpa Chilen Kansan edessh viela millniels talsteluia. | tahansa, setj tajateh vapautensa

’Pariial, ~ ~ Chilled taamtumpuis kolmen vuoden alan tyrvau- tunut sabotaaalin, ‘terroyltekoi- hin ja. murhiin talatelusssan hallitusta vastaan, joka on v¥a-

riippumattomuuden ja edistyhaen

Jittd Jaillista, “demokraattista. voitioon. . tieti. Me a so |

Nyt taantumusvoimat ovat MIELENOSOITUS |

oitaneel wuden askeleen — he-i ARGENTIINASSA oo ne

din provoaoimansa: satllaskapi-. na. astttaa tavoitieekseen pois- toa demokraattizet ittstitvutiot, tuhota - tyoliiaten Bosiaaliset saavutukset ja esta madn ete- | neminen sasialismiin. -

;Tuhanyet argeutiinalaiget opis, kelijat.- -aspittivat

Renskan kommunistinen puolue ilma‘see solidaarisuutensa Chilen kansaa ja sen laillista hallituata

kommunisteja, tyolaisid ja kaik- Aia damokraatteja tucmitsemaan tanntumuksellisen’ kKapinan, esiin-

puclesta johtaa loppujen lopuies ;

. tiistai-ilfane - mieltaiin Chilen -vallankaappausta . vastaan Argentiinan padkaupun- gin Buenas ‘Airesiti heskustassa. - He huusivat 'Whidyavaltain’ vastais ta ‘iskulaugetta, Chilen Argentii- nan-suurliihettilis Ramon: Huido- bro. kiitti Imielenosoittajia’ heidan solidagrisuudestaan Chilen yallas- ta syastya. kansanrintamahallitns- ta kohtaan. “Tri Allende tulee eli- . miiin jatinalaisamerikkalaisten sy

toya antoi érittdin kiittavin jau- sunnan tri Adjendésta. Kuuban hallitus esitti ¥Kissa

ranavailalle ja monikansallisilte yhtiéille yhteistoiminnassa Pen- } tagonin ja keskusvakoilulsitok- sen (CLA) kanasa,”

tymiliin aktiivisti Chilen kansan taistelun puolesta demokratinn shilyttimiseksi:

dimissa'’, hin sanai.

‘USA TUKI KAAPPAUSTA

‘undo Hertoi Buenos Airesissa

. re i a9 went ie . a . 8 a Tal. I rn 4 ™ va fly Py 7 7 r ‘ LJ 1 !

ee. oo. 1

_——

iil oil ‘paljo on

Todistaakseen - syytéksensa,

nossa = seuraavaniaisia

etta : | suarvnia lihoavil, Tusyassa alkand jetloin canadalaisien yieensa on hin- lavyaryn ‘vookst pilxko: naastota, N DP:n kansallinen Jchtaja Lewis esut- 46-prosentiisesti | ti vitme vitkolla alahuoneen istun-

protestin hyékhayks kacsta sen BUUT- ‘) hlastatietaya:

_ — Toronto Dominion voitot lisdin- ajkata (heingk. Joppuun -Mennessa} 50-pre- |. Hank of Montrealin voilot

tyivat kelmen kuukauden senttisesti: samaan aikaatl, Bank of Nava Scotian 13-prosentt-

— Weston Bakerlesin vaitet lt nated yoitel 7B-prasenttisesti:

cdantyivat elok.

‘aikaan edellisena vienna.

iS

| — os Pake: SIA “vaitol lisidn-|§ maya

fynee ‘123. prosentiisesti, 29 pgrosenitisest.

lisdantviva! toisen ‘yuosineljanneksen : eae 17d 1O0T-prosenttisasti, myyn-

mit 10 PrOsenthecs.1. |

o0) pina piidityneen 6 kuukauden dikana., G3-prosantlises- ' seuriavia esimerkk2 jz: tk verratiuna sen voitigihin samaan; Yhouon | SanOl | nivyngit sdaatyivat 17 proce

| *

Rakennusalaita mr Lew esitti

— Cadillac Development . orp, wollot lisaantyvat kesaknun 30 pna

paatiyneen - puolivussikauden aikana tanut. {verajen maksamisen jalkeen 45- -pro-| senttisessd,

— Campeau Con voitot lsdantyi-* l-yat Silwerwood Industriesin voitor! prosenttisesti,

verojen imaksun aera 6ii-

— Monarch lnvestment Lid-n ¥ol-

‘tot lisdantyival 248-prosenttisesti. — Canadian Interurban Paper:

| oo Miple Leaf AlJlsin voitot He: liesin vaitot. ‘lisdaatyivat 182-prasent ' sdantyivat 6 kuukauden a.kana ie] tisesti.

| prosenttisestt, . — Dominion Storen voitot-lisian-|kdluvan yuoden toisen vuosineljin- | tyivat loisen vuosineljanneksen al-{neksen dikana - .67-prosenitisesti- ver: ‘kana 92. 6-presentlisesti, myynnil 3 lratiuna vaalaivan ajan viime ybonna,

prosenitisestt

— Gulf Oilin’ voitat lisdantyivit

| rnin CHASES NAC

MITA MUUT SANOVAT

TR ALLENDEN | VIIMEINEN PUHE -

Buenos Aires. — Asevoimien hyokaltya presidenttipalatgia’ yas _taan presidentti Salvador Allende antautui tandan kapinaitseville

asev ojmiile.

/Ennen Allenden antautuntists svihkukoneet pomimittivat palat- sia ja tankit aytyitivadt, ser palamaan- Nelfon henkitén sanotaan

SHARPETH SUEMANSS.

. Allende oli Juyannut’ antautua ‘ja pyytanyt vider minuuiin ajakst anipumisen lopettamista, eith hin voisi antautua,.:mutta p¥yntoin ef suastutiu. Allende,” maditman. ensimmainen marxilai- sena presidentiksi valittu henkilé, antautui . . -

AJende vetosi kansallisen radioverkoston avulla., eta kansi vase tustaisi tit kukistamisyrityst#. “Ming en eroa. Mina en siti ‘tees

ganoi Allende muutaman minuutin kuluttua sosiatistipuclueer omis- taman radicemisora Corporalien radiclahetyksessd. Ming, Ont hie valmiuteni tastarinnan tekaon kaikin keinoin, vielipa henkeal; hin- nlla, jotta se olisi opikai niiden htiped ltivelle historialle jailla on

voimaa Mutia ei jarkea.

“Lentevoimien koneet lensivitt ¥li: ubkaavasti", Sandi Allende ja siihen hanen pubeensa. pitty? ...

“ReutertiP1-AP uutistieto, evysk. lI p.

kohtaaa. . conngngssuenuuneacintanenrentnrverncincncs

_| VASTALAUSE

{rica Berlinguer on ‘antanut tau- sesti 32 Banque Canadienne N@8! sunnon. jossa hdn ankaraati tu

| Taitsl Chilen'’ cikeistolaiset fasis-

“let saavutukset, jotka kansan yh- |

| Chilen kansas kohtaan.

tilastoihin |

{ta sen sosiaaliset sanvutukset, ko rostetaan lausunnossa. -

1973, ‘ szinvalisen aclidaarisuutenss site

ITALIAN TYOLAISTEN 3 | EY¥ttiVat Yhdysvaltoja osallisnu- , ae -|desta presidentti’ ‘Allenden hatti-

Rooma, — Chilen Kaantumuk- | tosen syrjayttamiseen, He sanai- sellisten ouespinee. avarittama | ¥3+ amerikkalaisten ‘sota-alusten

valiankaappaus ; herattanyt oleskelua Chilen rannikon edustal- suutthmusta ja syvid‘cihaa Tta- 7 baw Tian ‘tyGliisten ja kansanjoukko- jen keskuudesaa. Italian Kommu-

nistisen puctueen paidsihteers En- kan maiden asioihin.

Yhdysvaltain’ taloudellinen. pé- | litithiea esitti suurta csaa Chilen hailituksenvastaisen kapinan kan-

: tiset sotilaavaimat, jotka pyrkivitt nustamisessa, totesi Yhdysvaltain

wakivelloin haivittimaain Sosiaali- |

i tendisyyden nallitus on SsAaavut- | Hin ilmaisi tayden vel-. taistelusolidaarisuuden

rington. Massachusettsista. Me

jellisen

taa. Allenden hallitus, tihdensi

. Souttumiksenga 2 paattavai- gen tuomicnsa sotilaiden ‘esiinty- Misen johdosta ilmaisi myds Its- lian yleinen tyéliitte. Se vahvisti. jilleen miljoonien Italian tyaldis- fen solidaarisuuden Chilen kaik- hia tydliisid kohtaan. Liitte v¥a- | kuutti Chilen tyGldisille tukeyan- sa heidin tajsteluaan vapauden ja demokratian Puoclesta.

vallat pyTHi aiheuttameaan kanos-

laudesaa.

‘Chilen asioihin . sekaantumisesta

SED:n KESKUSKOMITEAN |

LAUSUNTO |.New Delki — Ruuban saiinnis: a a ter Figel. Castro S¥YIti. teal Suitl-_ Rerliini, — DDE:n tyolaiséet }nonteina, et!i Chilen sotilaskaappa-

ovat vastaanottanert Vihalla ja|us oj ¥hdysvaltain ‘innoittams fa suuttumuksella tiedon Sotilas- | Siztikgappaus, kaappauksesta Chilessi, sanotaan keskiviikkona julkaistussa SEDin keskuskomitean, lausunnossa, Ta- pahtumat oscittavat, etti Chilen taantumuave:mat. halvavat ulke- maisten imperialistien tuella hv- kuttaa vereen Chilen kansan oi-. keudenmukaisen taistelun vapau- tenga ja rippumattomuutenss puolesta. ja riistég Chilen hansel-

hiss ollessaan matkalla Hanoist, Havannzan, < paaministeri Castro

Chilen mnarxilaish@ilituksen saamasta .

asaveimiin varustaen nil aseilla, Chilen vailankaappauksen aikana yhdysvaltalaista sotalaivae ‘oli “yli- ‘Jen kanssa Chilen rannikoila, misli ne kutsuitiin pais vallabkaappauk- | Sen toteutumisen jalkecn. . Myis Liedettiin presidentli - Nixo- nin dieaneen . kaksi vuorckautta al- kaisemmin, eta Chilen: asevoimat suunttittelevat vallankasppausta.. |

SEP:n keskuskomitea ilmoittaa atta DDR:n kommunistit ja kaik- ki tyGldiset seisovat taysin Chilen vapautta rakastavan kanssn puo- lelia ja vahyietayat jalleen kan-

Lausunnossa imaistaan

PAIVAN PAKINA

sq lydty vain" ‘$9.97. ‘Edel-

MAKKARAN KAK Si PAA TA.

Einnen vanhaan laulettiin “ait. - Miin © myis nykyaikane ¥oidaan havai- . ta ge togiasia, ett mina on hyva

peta, hallitus dortaa . .

kermakerrokselle gene] tarvitse valthimitta olla siti rahvaalte.

Kun ne leipahuolet tuntuvat .

cleyan meita kaikkia hyv¥vin lihel- li; ‘niin siti asian pitdisi tissakin yhteydersit héyhentaa vihan “mo lermmiita" puolilta. |

Asia on nimittZin siten, etta

kuten makkarasss on kaksi paatit

— toinen pad ja toinen pid. — niin mys. leipikyeymyksessa on selyaati-kakaj puolta, vaikka asitd “toista’ puolta” ei dina néhdi edes kirkkaasse paivanyalosss. -

Vi ‘meviikkoiaten . ‘uutistietojen’

malaan oli seitsemias’ ranada-

lnisesps a: yhdysvaltalaisesss kaupungisaa. suoritetin tutkimus

‘ruokstayarain Alunolaty’ ja sin’ yhteydeaad todettin, “ettal “ham

| ‘PHAN roloon" ‘pano | ‘on kalleinta | hommes meidiin’. pilikaupungis-

pamune, Ottawailidl,

" Tutke tiayana ali ollut vileitoia- ta Lirkeinta ruokalajia Butfalcs-

sa, New Yorkissa, Chicagossa, -

Clevelandiasa ja Newmanketigsa ja sitten taalla kalliissa Canadas- SATAMe.

Tutkimukset osoittavat, etté hatvin kaupunki oll Bufiaio mis- a4 ko. ruokakorin hinta oli. $14. 38, Mutta Batra, ruokatavanaari

maksol Ottawasea.$14.91, Toron-,

tossa $14.51, Newmarketizea ‘S14, 56, New Yorkigna $14.52: seki Chicagossa ja Clevelandissa $14.

Me ‘vourime sia ¥lpeydella tai : | muuten todeta, étta Oftewan ruc

katavaramonopolit: voittayat sel- . laisen: Tikospesin kuin Chieagon jt mys New Yorkin oikein réi-

justi — ninakin riokatayain hin .

tojen: korkeudesza. Sanari uutiatiedon mmukuain til

-. Jaisen ruokakarin hinta all mar- ragiruussa 1970 —- kyukaut{a en- nen kuin naaministeri Trudesu Juliet ett inftaatio on Canadas-

ta Lat Jeipak yaymyksen toistakin.

‘nousseet 14 Vuoteen! leen todetaan: etta viimekaikuiu- -neen 33 Kkuukauden athana ovat riokatavarain hinnat kohonneet 47-prosenttisesti.

Silté varalta jos lukijasta: tun- tuu, etth nyt pitiisi panna koleh- ti-hattu kiertiméiin ka'liimajan li- sin -honkkumiseksi Ottawasaa ip- tuville pariamentin. ja hallitukzen- - Jasenille, meldin on ayyis vilkais.

nin Mukaan ravintolan. tilit cscit- taval 360,000 voitkoa viime yuo-

Puoita. |

Ottawasta jokin alka aitten tul- lezhten untistietojen mukzan par- lamenttimdelia — lyhyesti vain. tuleyat,.puhemiehen bydjedista,,. “haelly” — olevaasa~ parlamen- ~. ‘Haikessa-mukavuudesaa on, jatete,: tin: fisenten rayintolassa imaksaa- ty bugmicimatta mya setlainat-" neljin lajin, ruoka-annos vain $1, : -pikicugeikat-tuin vuokra, lammi:.: A ateria ja ulkomaalainen ‘vlint 5Q senttii, karahvi; | "Hinnat ovat. olleet samt niin - keuan kuin mini muistan”, sanol everti D. ¥, Currle, VC, joka on vashiyass. parlamnentin, jisenten “Eavintolan, hallinnoliisigta. /agjols- ta. Hin on. hoitariut Lied tointa,

lan henkilinimnan

Mr: Hendersonin mieiesta Init: “toksex,. wootuinen. tappio pastbas: olla miljoonan dollarin pailciceilla:.. 7

Toisin sanoen, “maella” oleva: ;.

aaa hallituksen tuiklaisia | noin $1 ‘miljoonia vuodesga —. ja ‘siitékin. |

New Yorkisga milelenosittajat -

.| la .kaappauksen. tapahtuessa-wu- - simmaks] esimerkiksi Yhdysval-. tain punttumisesta ‘Eteld-Ameri-

: kongeressin edustajainhuoneen de- - mokraattinen. jisen Michael Har-

kiytimme valtavaa taloudellista. mahtiamnme yrityksiin ‘tukehdut- |

| Harrington lausunnossaan. Yhdys

ta Chilen yhteiskunnassa, ja. tas |

Castro syyti tie

“Tehdessiiin Vililaskun New Del-

syy.l, eta Yhdysvailat oli estinyt

kansainvilisis lainoja samalla kun USA piti lhsisia yhteyksiii Chilen |

Saatujen uv-istietojen mukaan nelja -

lenilla manbovereilla” Chilen laivo- |

“Muut tiedot wiittaavat Imitens- —_ kin sithen, ‘ett& “miiella' . ‘oleyais ‘.. ravintolan asiat ovat jukinlaisia i “valticsalaisuukaia” ash

Liittovaltion entigen ‘paatilin: |: tarkustajan Maxwell Henderac

delta. Mutta mr Henderson ci dle. * erikoizemmin kiinnostunut jaitok-._. gen’ kirjanpitojarjestelmaan, 9 .-:. _ Kulyihin et ole otetty ravinto-..: ‘an 1 palkkojae /(3615,000 vilme vuodelta) -jotka:.

“te. valot-ja paAomamenot, fei.

parlamentin fisenten ravintola:- |

iw uta. 3 Ruka ¥ veld ganod, ettei pailltus | ‘pane parastaan hintojen inirissn

lystisti, Jankeag lasku tayaitiaten. “viriagten Tmakne}tayalsai jotka eb, Wat ole Akgskaan pucli- silnagintt: :

pitumlacksi a. valiauttam|seiai ? Pariamentin jasenten ravintolan yoke ie wialnignat aivat a

‘tolanta sanneet, 0. | — Kinaiout,

T

. . Ce . . an

‘ateriaa “piel” olemasta, ravi: ..

ratrl lect

A Lo

Aa: AF

Se ee ee

Si oom es eo , ee ee ee ee

om Boo me oA.

a - e

ee |

eee see @ ole we Be oe

SFe rd See «