é swirlunleta-

fe. mis Marie |

1

a

ISES

Shtutel Eestl

Bsild

SP TITIAN KIT

a siitidi ei leiaks.

s selle peale kuidas _ at vastust pean .. ‘tahele, mis ma

mOtlema,

gukonna peava-

‘seda kuulsid, K Lihest. rma ja lasksid

ATast ja veel tihe _ a Java] higista-

i. tolmas,

‘stkmnes ekk

-peavaiiem oma mika ostab. ja mig

Menand peavanem unustanud Jue ist isandale ga. ada, nagu Sipus eavanema-isand

Olgeks’ niidata, pase kasvatajaks iGoilist

seatud, emandale seda il Oigus oli saa-

kogukonna-pea-

u parast kliflalt tal abikaasale

celde. Sellepa-- - ehe kest, kes

Kas yoyte ‘nutle

iiks karvasepp..

miltib? iT

| kuulnud, Ktisis . |

and kogukonna: philt:

Bb)

SUUSi |

. . . . . . . oo os - “oe . . 8 . ome . . . . =o. ome 7 —_ . Lt as ae aor es . , a = ] 7 oe : " et Fe Tle ee Te ey H 7 er er SE me re gh ae a ee ee Teed pre Ee ep erat pe a ped A

: Voldemar Riimand

kogudust Sincdis. |

Jaialdase lugupidamise.

60-aastane

Tuntud Hamiltoni seltskonna- 2. 4 " ‘Kirikutegelane Voldemar Riimand *

tahistas 29. juulil 60. stinnipdeva. Juubliar on stindinud 1923.:a. aed- nku pojana suure-Jaanis, Viljandi- - maal., Pirast. kohaliku algkooli lo- petamist asus ta end ettevalmista- ma kaubandusilikule |tegevusele. ‘Esimeseks sammuks selles suunas oli Tallinna Kaubanduskooli astu-

ne. | Sojavankri jahenemisel kodumaa-

le siirdus ta Soome kaudu Rootsi,

kus varem omatud kegemuste ja teadmiste vVaral.leidis. tijd Stok- holmis tekstiili importfirma juures.

Elukutsalisele tédle pohjalikum et-.

tevalmistus jétkus esialgu Stokhol- mi Kaubandusinstituudi ¢htukursus- tel kuid juba 1947:~48, a, tiisajaga. Puudlikkus leiah - téékchal Varsti hindamist edutamisega firma pea-

limna esindaja positsioonile,

Avaramate voimalyste otsingul

1951. a. Kanadasse ja Torontosse _ saabumisel asus tédle suurkauba- maja ,Simpsoni‘ tekstiiliosakonnas,

kust aga varsti iile viidi firma ha-

. Tukaupluse juhtkonda. 1958. a. mur:

dis ta aga sidemed ,,Simpsoniga’’ &

ja uhines Hamiltoni suurema 4rili-

se ettevottega tekstiiliosakonna gis- seostjana, mis tibendas vastutust kogu tekstiijliala suunamisel ja edu- kuses. Ta on jdanud - selle firma juurde kuni tanaseni, |

. Kanadas jatkus endatiiendamine, mis estili seisnes inglise keeles poh- jalikumas oppimises, Sellele Jarg- nes iilikeoli astumine ja ,York Uni-

, versity’ lOpetamine Obtukursustel humanitaarteaduste harus, spetsia-

liseerumisega poliituiste teaduste alal. Oppetood sundis puht huvist at- ne vastu, sest et olnud ette néha

selle kasu elukutselises tGos.

-Igapaevase- leivateenimise ja 54- maaegse Oppetis korval on tal jat- kunud indu ‘kaasalédmiseks ithis-

kondliku tegevuse valjal. Probles- . qmidesse realistliku suhtumise ja or-

ganiseerimisvoime t6ttu on ta va- litud mitmeid aastaid juhtima: Ha-

- wiltoni Eesti Seltsi esimehena ja

jubatuse liikmena, samiuti ka Eesti Taienduskooli: Toimkonda ja Skau- diséprade Seltsi. Ta on palju aas-

taid olnud tegev Hamiltoni Esimese -Luteriusu Koguduse Ndéukogu esi-

mehena ja abiesimehena ning liix- mena. Kiesoleval ajal on ta jalle kiriku néukogu esimees ja esindab

Voldemar abiellus. Rootsis Heljo Lepaga, kes on samuti aktiivselt osavotnud Hamiltoni seltskonditkust

tegevusest. Neil on kaks .jareltuli-

jat, tiitar, kes on omale nime iei-

~ nud -Torontes moe alal ja poeg, kes ' parast iilikooli- lépetarist jatkab

seal spetsialiseerumist. ‘Akadeemiliselt kuuwlub Voldemar

‘Dlispilasselts Liivika perre.

Stbralikkus, kiisimustesse pohja- lik siivenemine, kaine kaalutiemine ja otsuste ‘osav rakendamine on omadused, mis on talle voitnud

Sabrad ia tuttavad soovivad juu-

-hjlarile paljudeks aastateks tervist ja energiat senise viijaka 100 jat- kamiseks.. |

L.. Koobas

| VABA EESTLANE a TOIMETUS JA TALITUS

-avatud_esmaspievast reedeni kella 9—~3-ni

: Toimetaja H. Oja kodune- -Telefonid: | toimetus 444-4823 . talitus 444-4832 tel, 481-5316 | | . VABA EESTLASES | on tasuy ajalehe faialdase _ Jeviku t6ttu. |

tiks toll tibel veer’: kuulutuste Kidjel ... tekstis eaten:

$4.75. |

: esikiljel

Kunlutest voetalese vast:

‘nadala- esimesse ajalehte Kuni |

-.emasp. homm. kelia 11-ni ja

nddala teise ajalehte kunt kol- map. homm. kella li-ni.

teh 444-4832

_-Viljaspool Btecge | -Helmi Liivandi — 251-6495 i Leida Marley 223-0080 Postiaadress: -

9 Parravano Ct. | | Weowene © Ont. ‘M2R 338

mine ja selle Ghtukursuse lopetami-

‘Winston Churchillt nébu.

kut Gukovski

| takt , too¢ab norralase Fridtjot Nanseni | abilisena, | maalasi, kes saadetakse Eesti. pti- 1 rile, kust nad i ming seali igaliks oma kodumaaile. 1 Tagasipoordujate hulgas on loomu- t likult ka eestlasi, | naeb ithes endises Moskva -vaeste-.

_ VABA BESTLANE.

; "Mardi Valgemae:

3.

Kui | Reed istub Tallinnas rongi-

Je, et séita ie Tapa, Rakvere ja.

Narva labi Kirde-Eesti Petrogradi, vaatab ta ajakirjaniku kombel jallé aknast valja, nagu ligi kolm aastat varem. Kagu-Hestis, ning teeb mirkmeid. Nende tilestahen- duste pdhjal koostet seeriakirjutis ilmub parast tema peaiset surma ‘Jallegi ajakirjas ‘The . Liberator. Reedj seekordne kirjeldus Eestist ‘on marksa sapisem vorreldes eel- Inisega.

»Uletada piir Noukogude Liitn

pankrotistunud, spekulantidest ku-.

bisevast Eestist, kus podilud seisa-

vad kiindmata ja vabrikukorstnad _ suitsuta,

kus ribalais inimesed jooksevad rongt kérval ja kerja- vad — on nagu siseneda rikkasse, hasti korrashoitud maale“,

Pidagem siin aga méeles, et Va--

badussdjas laastet Pohja-Eesti ni-

oi kahtlematult valja kehvemana-

séjaeeisest Léuna- estist, ef maa- Teform ei olnud veel suutnud taga-. da korrapirast példude harimist ning et Virumaal Judenitshi Loodearmee riismeid,

tahar,

Valgete. vangla iksikkongis vire- lend Reed: kibestus ei piisi- aga kuigi kaua, Paar loiku hiljem, r6é- mutsedes, et Noukogude Liitu imb- ritsey majanduslik blokaad hakkab norgenema, reedab ta tahtmatult

tunde, et just pisikesest Eestist on.

kasu sturelé Venemaale, ,,Pikad

rongid tais poilutébriistu ja masina-.

osasid mirisevad aegamoéoda...

Tallinnast (Venemaa poole} (ik.

9}, kirjutab Reed, seega tunnusta-

‘des Tallinna sadama osatihtsust- -Noukogude Liidu - elusoonena.

viliskaibanduse

Tagasi YVenemaal, ei saa Reed isegi seal lahti seosest eestlastega. - 1 Claire Sheridan, toosama kelle kirjapane- iseloomutusest va- rem tsiteerisime, kohtab Moskvas

mitmel korral Reedi. Kahtlematuit .

kdnelevad nad Eestist, sest mdle- mad stitsid Noukogude Liitu iile

Tallinna. Oma pievikus kirjeldab.

Sheridan laevaga Eestisse - saabu- mist, mis toimus 19, -septembril 1920: ,;PHikeseloojangul (joudsime) Tallinna, milie teravad tornid ja yanade kellade helin, nagu Itaalias,

virgutasid ‘su uude Shkkonda .. .“ Sadamast autoga hotelli sGites 1A-

bib Sheridan ,,valjult tuututades. keskaegseid koveraid tinavaid, mis on, fais inimesi, kes y litkusid nagu viirastused”, Tallinnast sdi- dab Churchilli nobu edasi rongiga parimas luksusvagunis mida ‘ta iial on ndinud, sest- see oli kuwund.

-tsaariaegsele raudteede ministrile. Vahemarkusene olgu tahendet, et —

kul inglannale tuletab Tallinn meel- fle Ttaaliat (7), slis .samal ajal. Maarjiamaal viibinud hindu Mana-

bendrg Nath Hoy vordleh ‘Becti _ nealnna Hispaaniaga (1)

Moskvas kohtab Reed teiste kaas-

| maalaste hulgas veel Marguerite

Harrisoni, kellel on eriti tihe kon- eestlastega. Ameerikianna repatrieerides - vilis-

siidavad Tallinna

keda Harrison

leidus rohkesti.

. John Reed Eestis.

Ettekanne New Yorgi Kultuuripdevadel 1982.

majas, mis niifid taidab kogumis-

punkti otstarvet. Edasi margib Har-

risen, et »paljud inimesed tegelesid, kaos- téis litlaste ja eestlasiega, vaipa-

de, maalide, kalliskivide ning ilu-

asjakeste salaveoga riigist vilja- See oli suhteliselt lihtme tegu, ses Liti ja Eesti’ kedanikud tehtisid oma isikliku vara, rahulepingut? alusel, endaga kaasa viia ja nad voisid vaita, e¢ esemed, mida nad hiliem miiiisid Tallimnas voi Ruas, knulusid neile, Olles votnud vahe- kasu, panid nad miliiigist saadud

rahad venelastest omanike nimel. ' kirjeldust. dlengust Reedi Moskva korteris 1920, a. suyel, moni kuu en-_

pangaarvele“,

Peale repatrieerimisameti iaotab Harrison inglise ja ameerika yan- gide abistamisega, kelle: hulgas on hiljuti ile Tallinna Venernaale tul- nud USA filmimees harra Fiinck. Tshehhi Punase Risti kaudu muret-

seb Harrison Festis asuvast USA.

Punase Risti laost vangidele sulk- rit, kohvi, shokolaadi ning purgl- piima, tthel heal pdeval arreteeri- vad punaséd ka ameeriklanna ning paigutavad ta kurikuulsasse Lub- janka vanglasse Moskvas, -kus ta

_kohtab eestlasi ning ukraina tiidr-.

kelle majanduslik olukord oli tisna kut, kes on Harrisoni fraseeringus

»2oomult lits ja elukutselt spioon“. Tutarlaps. mitus end vileteistaasta- selt paari kingade eest: ‘ning jattis hiljem maha-oma lapse ja liaks me- hega, kes lubas talle kinkida sid- kleidi. Lubiankas istub ta seepa- rast, et ta reetis salga eesti kom- muniste pudeli vahuveini eest, —

Harrisoni kaasvangide hulgas on veel rida isikuid, kelle stiiiteod véi-

vad meile huvi pakkuda. Niaiteks.

istub seal kinni tuntud vene laulja- tar, kes vahistati Iubaduse parast

esineda Eesti Vabariigi saatkonnas.

Moskvas. Vangistuses on ka prant- lasega abielus olev noor rase ecesti-

‘Helsingin Sanomat ‘teatel on

ral re ed i a!

‘Eesti Vabariigi saatkond,

a="

ee. . Hele Tose _

Terentes 1983.

tat, Kelle ainsaks. sroimaks“ naib olevat Tallinnas eluneva de poolt saacet plimakonservide vastuvot-

‘Teisipieval, 28, oli i983 _ ‘Tuesday, July 26, 1983

mine. Samuti on Lubjankas Viktor | =

Tshernoy]: abikaasa, kelle mees, pimexas yene poliitik ja endine sotslalistidg. -revolutsionaaride par-

fei jubt, pégenes Noukogude Lii-.

dust Restisse. kus Jacob ‘Rubin kobtab teda Fallinnas.

Ka Jacob Rubini milestused ki- siiavad Kestit ja eestlasi. Kuigi ameerikg ajaloolased ei usalda Ru- bint Memuaare autori tugeva anti-

komaunistliku kallaku parast, ei

ale Mell pohjust kahtlustada tema

ne Reedi surma 17. oktoobril tiiti- iuss€. Rubin kohtab Reedi kiilgliste

-hulgas pikka, vairika olemusega,

umbes kolmekiimneviiaastast blon- diini nimega Piotuch, Daam vest-

Jeb kirjandusest ning osutub Eesti

saadiku sekretiriks. Rubin ise, kes elad Moskvas hoones, milles asub Jahkub parast Reedi surma WNodukogude Liidust: Eesti kaudu. . Ta ~kirjutab heatahtlikult eestlasist, eriti Mosk- vas teenivast- Vabariigi esinduse Jnkmest ,Sear’est', ilmselt A, Saa-

ce mits ae, painted tees er pets es Ay y LOGE

le os gy o mo are

rest, ning haaravalt oiiriiiletami-. |

sest Narvas ia jumalapajitust Pi- ka Hermaniga kui ta sdidab valja Tallin sadam ast.

Warren Beatty produtseerit, i- nastet ja koos Trevor Griffithsiga kirjutet Oktoobrirevolutsiconi — iilis-

tay film annab moista, et Reed, na-

gu Emma Goldman ja rida teisi ameerika punaseid, kes-elasid Nou- kogude Liidus, pettus enne surma kommunismis. Tema eluloolased ei ole sélies Klio pilkes taiesti veendu- nid, Eestlastle aga avab Reedi suiilemine Maarjamaaga omajagu iroorilise ajalooallika. :

Chant

oy eee ee an

atest ace i L

ae a rank, 1

“jie aE Beet deittg eater

Eesij Majandusklubi Kanadas ,,p#ikeseloojaku laevasoidu‘' puhul dn- nilleti selle pdeva siinnipdevalast Karin Rannalat, kellele kinbi esimees andis tile roose ja onnitius-suudluse. Seisavad vasakult J. Vihma ja

Barry Ranrala. , |

Soome ajaleht kirjutab:

Nadia saatusest

Ta oli noor, ei veel kolmekiim-

-. ne Kthedalgi. Ta oli tumedajuukse-

Testament Eestis trilkkimisele

Eads valminud. Uue Testamenali

tSlge. Seda teatasid Turus Soome-Eesil piblit6lkijate seminaril viibi- vad Eestist tulaud dotsendid Toomas Paul ja Kalle Kasemaa, kes iiht- lasi on iitelnud, et ndukogude amedivolimud on andnad loa selie nus-

| folke fritkiimiseks,

Nidalapikkune seminar soom-

laste ja eestlaste osalemisel oli ju-.

ba kolmas sellelaadne kokkutulek, Toomas Paul “on. vastutay. Uue

Testamendi, ‘Kalle Kasemaa psal-

mide tolke eest,

Soome ajalcht margib, et prac-

gu teostatakse 35 keeles piibli t6l-- kimist Eurcopas.

Rootsts valmis rootsikeelse.

Uue Testamendi tilge - aastal {981, mida ajatiselt kasutavad ka. rootsi. kogudused Soomes kui sealne tolge valmih,

Piibli tdlkega loodavad ‘soomlased valmis olla aastal 1988. Tolkendi-

teid Markuse ja Matteuse evangee-

liumeist avaldatakse aga kdesoleva aasta septembris.

Teatavasti.teostas HELE kiriku-

tuba

valitsus Rootsis Piibli t6lkimise ju-

ba hulk aastaid tagasi Piiblit6lke 712-19 ancta jooksul (ER/K/EPL}

Richard Koolmeister ja

Komisjoni kaudu, mida’ juhatas teol. tic. kus tolket6G koorem lasus eeskatt Op. Endel K6pu peal. Triikkijaks oli Briti Publiselts, milline valja andis -ka iseseisyuseaegsed _ piibli-

‘triikid. Uuest Testamendist.ilmus © _

samas valjaandes -erittkk = juba

: Karavanipidustuse ‘Tallinna paviljonis teenisid kiilalisi ettekandiad

murthaldjaina, Pildil Kai Kirsival (vasakul) ja Mary-Liis Randsalu.

Foto: Vaha Eestlane

aastal 1947, enne kui asuti Piibli uiustOlke valmistamisele. Valjaspool Eestit trttkitud Piib-

iskeeritakse puril.

Selle taustal on arusaaday, ef -*‘Lestis pitlitakse ptuihakirja ans- frilki kiisimust lIahendada sel vilsil, et ‘see ‘toimuks ametlitce : Joaga,

Festi. piiblit6lkijana katoliku ki- riku poole] on tiles kerkinud ka

paater dr. Vello Salo Torontos, kes varem. alustas Markuse evan- gceliumi télkimisega ja on niitd teatanud,: et ta alustab heebrea

‘tekstide ajusel uue eestikeelse Pib-

li. t0tke valmistamist. Ta on vdt- nud end tédlt vabaks ja asub Mus- koka suvituspiirkonnas esimese Moosese raamatu toltkimisega, Sa- lo foodab tétga toime tulla [ahe-

me ei Jase N. Liit sisse. Need:

line, vapustunud tUdruk, ‘keda kohtasin Tallinnas, alustab oma tahelepanekuid ja tiitarlapse kurva ora kirjeldamist soome ajakir- anik. See pole tutarlapse Oige ni- mai ajakirjantk valis tema loo kir- jeldamiseks Nadja, :

Oma noorusest hoolimata .ta oli vana veteran — vana ,,refusnik". See nimetus antakse neile n6uko- gudé inimestele, kes on pOUranud selja sotsialistlikuie Uhiskonnale ja elavad vaid seda pieva oodates, mil nad -saavad loz maalt valja paaseda. — |

Nadja

andis - sooviavalduse

-qnaalt lahkumiseks sisse tile kolme Sooviavaidus - Ittkati .:

aasta tapasi. | tagasi. Nadja arvates. pOhjuseta. Sellest peate on tulnud kannatada raskusi. Kui ta valjarénnuloa taot- lemist-alustas oli ta vaid véhe lle kahekiimnezastane. Ta Oppis keel ithes Oppeasutuses. Sooviavalduse sisseandmise jarel ta pidi Oppimise katkestama ja j@i mitmeks kuuks iSdtuks. - 3 Hiljem tal Onnestus hankida ttdkoht, Ta ‘arvestab ja valvab niiiid dihe Tallinna ettevdtte ‘too- daneu arvulist suurust. Selle eest saab ta 100 rubla kuus. Soome ajakirjanik titleb, et keskmine palk WN. Liidus on 180 rubla Kuus, mis on siiski tegelikult liiga korge. Kas modistate kui raske on?

_Niiteks talvesaapad maksavad va-

ENN ALFRED

| ADVORAAT-NOTAR «Room 18002 , Royal Trost Tower Toronto Domini on Centre ‘ostigadress: P.O, 326, Torente Oni. (Bay & King) MSK 1K7 Telefon: 869-1777 24-lundi telefoni valveteenistus -

-Vaipad ja méabl Keemiline puhastus

| »Stainguard“ hinna sees Sdgituba, elatuba ja koridor

$59.95

Persionazide kortereile hinnasinn- cus. Samuti akende pesemine.

Peeter Valing Tel, 690-4961

hemalt 100 rubla‘“, seletas Nadja.

Nadja: saatuseks on see, mis juhtub kdikjal N. Liidust valja- tinnata soovijaile. Alul.netd val-

Jandatakse tOdkchalt v6i sunnitak-

se lOpetama Opingud. Selle jarele nad peavad end klaarima kuidas oskavad.

Nadja on’ vaga keeleandeline. Ta rddgib inglise ja soome keelt nagu paljud Eestis ja lisaks ta voi-

vat hakkama saada saksa keelesk..

Hi tea, kuidas Jaheb?“ utleb ta ja lisab, et tal on vaid lootust sel- tele, et ta saab tulevikus valjaran- nuks loa. ,,Mul et ole muud vali- kuvOimalust kui reistda valja voi jadda paigale ja surra. Olen laka- nud olemast naine, ei ole enam - nimenegt™ hidaldab ta.

Ta raapib samadest asjadest, na- git nOukogude USA ja. Kanada uurimisasutuse. juhataja Georgi

Arbatov raakis dsja tihel teisel vii-

sil ,,.Komsomotskaja Pravdas“.

Sona emigrant on saanud stino-

niiiimiks sGnale pettur, titles Arba- tov. Arbatov: vestlus, mis oli eba- tavaliselt avameelne, ef andnud

stiski vilteld seilest, et valjarannu--

ktisimused oleksid muutumas N, Liidus. Enam néis see vaatlevat

_ Foto: Yaba Eestiane

asjil Ril, et kOik j44b endiselt pli- SLT. |

Raske on saada aru Nadja prob- leemide pObjusist. Ta r@4gib vaba- dusest, vabadusest lukuda oma soovi kohaself valismaale, Hollan- disse ja Visraelis olevate sOprade yuurde, Ta andis sisse valjarannu soovi just lisraelisse, kuna tiks ta Vanemaist on juudisoost. Juutlus pole suski tema valjarandamise scovl peaasjalik modjutaja,

Mojutaja on seile asemel sdna vabadus, Seda ta ehk kuuleb. Soo- meé raadiokommentaator: hadlest, sest Eestis vGib raskusteta kuulda Soome raadiot ja vaadata Soome televisioonisaateid.,

- Bestt rahvuslik meelsus elab tu- gevana Tallinnas, titleb soome aja- ‘kirjanik; Ithikese klilaskdigu ajal saab seliest juba ‘selgeid tOendeid.

Seda kinnitab ka esti komimunist- liku parteijuhi Karl Vaino méodu- nud talvel- tahelepanu #ratanud artikkel partei teoreetilises ajakir-* jas ,,kommunist”.

Nadja: ¢i raagi siiski ‘rahvuslik- : kusest. Ta ei kasuta mingeid polli- tilisi 16d¢ks6nu. Ta raagib ku: uk- sik inimene, kes on tetnud oma yaliku ja ptitiab ntitid plisida oma jalul,

Selle jarel kui ta esimenc SOO KI avaldus vastu vOeti, teda on. taba- nud veel teinegi 160k. Ta sai oma lahutatud isalt nOusoleku véljaran- damiseks, mis on yaltimatu tingi- mus, Selle jrel kui ta sooviaval- dus tapasi [likati vOeti temalt ara

ka isa nOusolek, See vihjab selleie,

et talle ei mO@eldagi anda Juba maalt lahkumiseks.

Nadja ei ole dissident, selline kes saab isna suuri toetuspakke Laanest ja keile' eest presidendid ja peaministrid paluvad N. Liidu. juhtkonda, Ta ei puuduta ka kunagi midagi korravastast.

V6imalus sooviayalduse heaks- kiitmiseks on vaga vaike, pealegi kui juutide valjariindamine N. Lii- dust on kuivanud kokku, vOrreldes sellega, mis see oli varem. See aeg peatus vaid vahe parast seda, kul Nadia oli jOudnud esitada oma emigreerumis-sooviavalduse.

Pt oa

Paljad eestlased — majaomanikud, ei fea

et teen iqasuquseic raud- ja puuaedu krantide timber. ‘B. RISTMAGI, tel. 759-6424 |