me |

astide maa f

1978. aasta maikuus. naljatas -

ks Rootsi Kuningriigis turismi- Bdidul viibinud okupeeritud Eesti uuletaja:

sooja vee kraani ja saad pea keeva.

veit. Keerad lahti kiilma vee kraa- fii, saad jaakiilma. Tailinnas. on i sjad_lihtsamad: molemist saad

jeiget.”

Fos: see. uldjuhul on elu oku-.- . patsioonis Uhtaselt leige. Pealis- . a

pinnal. Hakkad lahemalt uurima, . its! Saad toelised kontrastid katte.

_Okupeeritud Eesti kulalisele pa-

kutakse parimat, naiteks Kirovi

kolhoosi talvéeada (fotol}. Pole aga ‘suulda olnud. et moni valisdele-_

vatsioun oOleks ‘saanud .Musta-.

" asna-. voi Oismae korrusmajade a - fajoonis mone lihtkodaniku kiila- B

tiseks. Milleks see, kuna seal va- ‘itsemas. sootuks teine olukord. Palun. 4. Jaanuarl 1987. aasia. Rahva Hail: «.Feimetus $ai kirja tallinlasel _ Koalmannilt, kes elab Musta- wie! Retke tee 22—S5.

. ,Juba kaheksa aastat on

‘ninu korteris -tafvel keskmine mremperatuur = 13- I4 kraadi -C. <Gesoleva aasta kiilmadega seoses on olukord selline: ihes toas’ on lemperatuur 1 kraad C, kahes tilé- Biaanud toas Juba, ule hadala 3 Bisraadi Cc. -

Majavalitsus on) olukofrast

teadlik, kuid- fahéendust leida pole :

suumud. Seda juba palju aastaid.

Aastad neli tagasi vahetati rah- ~ |

vakontrolli - abiga- - piistiktorud. Kuid. see. el muutnud olukorda raa- sugi.’ :

- Jah, tanavune aly. kuus kiiima- kraadid miinus 40-ni. kiindinud

(61 ilmekalt paéevavalgele the ndu-- koeude tegelikkuse kontrasti: loo- -

dusvaradest’ rikas rik vaevleb eniergiakriisis..

Tuli mooduistada valitsuskomis- :

on hindamaks- heastamaks ktitl- sepuudusest Aungitud Kiilmaka ‘UStUSI.

-Reakodaniku olukord. on sant -

Kirovi kolhoosi palmiaias Oil: itsevad aga jatkuvalt tilled, kas-- | vavad palmid, kaktused ja banaa--° & fjipuud. Ju kothoosil, set miljona-” 8

tuua KUT

cil, oli. oldu

_salavaru"

Niipalju si Sis kodanikust ia pal- | nhipuust. Ja napud siigelevad: ‘pa-

perile. saab joonistus, andmaks

ie. og | |

see on tks Rootsi: rahvusvahelis-

‘est kontaktidest, siis on oluline =f M seda tegevust toetada. Tegelikult

Bon Balti Instituudi toetus olnud - @ | veelgi Suurem, eelmiset aastal anti a :

valitsuse summadest 300: 000 Rkr. erakorralist toetust. |

TOR LIBE

ence ‘Ave..E. ; , Ont. MIR 2Y6

Th 3-0129 voi i (705) 126-9155

—_" — reo ie!

_ Rootsi on kohutavate kontras- Bide maa: Keerad vannitoas. lahti .

~ avapalvus eesti luteriusu | Helmut Riidmiku poolt. Opetaia

sonad ajalehes_

10U seformijanusele Gorbatshow’ )

*duga Ge kKatus**. Aktuse kne. nidas. Henn Riind-. va. Kone kasitles kujukalt Vaba- Toome aktuse | ,,Males- .. ~~ tustest V abadussojant mis .minul “On — sailinuc, on

duss6ja vaimu..

Nr. 25

ed a ll

SE eel Fe ee.

Rahvarohke Eesti

- Selleaastane Vabariigi " aasta-

~pdeva aktus.leidis aset-28. veebr.

kell 16.00 St. Angar Lutheran

~- Church’: seltskondlikes ruumes.

Seda saali on meie eestlaskond ka

varem kasutanud, kuna ta oma ~ suuruselt ie: Kaitesaadavuselt on gobiy. -

-Aktus algas lippude sissetoomi- |

sega publiku piistiseistes, millele

jargnes Kanada hiimn. Avasona ‘utles, nil eesti kui inglise keeles

Eesti selisi esimees R. Leitham, millele jdrgnes langenute malesta-

mine P..Mo6ldre korraldusel ja ...Montreali eesti segakoor. Ovid

_Avarmaa | Vorgu _ -Uinuge. _fangenud kot

juhatusel . laulis' E

kad’.

Teadustajana esines Ulle Leit- ham, kes tutvustas aktusek6nele-

: jat Anne Mai Kaunismaad Toron-

tost ja andis luhikese tlevaate tema isikust. KGneleja on l6peta- nud Montreali Concordia Ulikooli

1977) -aastal. _ _ A.M. Kaunismaa oma atuseko-" _Tiet . otseselt et pealkirjastanud, -

vaid koneles oma métteist ja-aru- saamadest. K6neleja_arvates on

aktusel kdimine vaga tahtis, sest_ see aratab meid tles loidusest ja .

| Vabariigi aastapiieva -aktus Montrealis

mugavusest.

‘VABA EESTLANE esipdeval, al. ‘mdr 1987 - — - Tuesday, March 31, 1987 -

paeva eestlane’ selle tulevikust @ 2 8c

tulevikku, vastas ta i ise, et eesti 2 keelel on suur tahtsus kogu eest- |=

Kkultuuri | edasikandmises Ja eestluse siilitamises.

Aktusekoénele jarenesid

_laskonna’‘elus, see.on hadavajalik = -omavahelises suhtlemises, oma =

auktilaliste tervitused poola, lati, -

Soome, leedu, ukraina ja ungari 33) esindajailt. EKN poolt andis ter- @ ‘vituse tile dr. M, Puhvel j ja Balti .

Lidult. P. Méldre. Kavalises osas esines deklamat-

siooniga Ain Vaus ja Kontsertosas _ - mangis: klaveril Ingrid Tark H. ™

Elleri,Kellad’ja E. Tubina,Kandle: polkw Montreali rahvatant-

‘Sugrupp Kuppari esitas vile paari- ga |. Yeose akkordeoni saatel Kolm hoogsat rahvatantsu ja Mon- treali segakoor laulis T. Vettiku :

‘Kanadalased

,.Mu siidame sinnimaa’’, .H. Kannu ,,Kaugel** ja J: Sibeliuse , finlandia‘*. Koori juhatas Ovid

Avarmaa. Kéik ettekanded leidsid kKoosolijate poolt hindamist

tugevate aplausidega. ©

‘Louna-Florida teated as W. 69. aastapiieva aktus Fort Lauderdales

22. veebruaril toimus L. F. Eestlaste Koondise kor- raldusel E.V. 69. aastapiieva piilhitsemine. Nagu alati, nif oli |

ka seekord inimesi tulnud igast maailma-kaarest, Kuroopasi, . eestlasega. Evaleen J dager olevat

Louna-Ameerikast ja eriti palju Kanadast. Monedki toron- tolased kohtasid siin liksteist tile mitme aasta. |

Aastapadva pidustused Fort Lauderdales on osavotjate arvu-

poolest kujunenud iiheks. suure- maks Uhendriikides, .

esimees! ‘Harald Hinno ja jolt kohapealse suurema kiriku dpetaja vaarivad | avaldamist. Ta iitles jargmist: ',,Puhakiri ‘tleb,

sdda! Kommunistid teavad, et

—-tistiusk ~ e¢ ‘ole mitte unistuste

maailm, yaid suurim vaimne joud

- sitn maailmas. Ristiusk on joud mida kommunism kardab! Ukski teine griapp inimesi rahvaste peres el suuda | havitamiseks ‘nit tOhusalt” kaasa ~ aidata kui kristlased, kes usuvad

kommunism!

ja paluvad Jumalat. 7 Kommunism on saatanlik usk

_ dialektilisse materjalism! J ja ainult: . Kristus ja ristiusk meie siidames -yotb selle dra voita’.

Palvusele jargnes langenute malestamine ja Vabadussojast osavotjate austamine. Langenute

- méalestamisel* olid kaastegevad: sonalises osas H. Hinno, klaveril HL! K6iv jay trompetil A. Liivoja.

Jargnes. sopran Anadie Allik lau- /

»-Samblane |

Mandre)

konest liihi-valjavotte:

olles vast. ‘teisel kohal. New Yorgi jarele: Aktus algas Ameerika hiim-. figa, avasOna- utles Koondise

| see pole tiksi_ —meie voitlus, vaid see on Jumala

mulle kdige tugevamalt _ mallu

sddbinud see osa, kus eesti mehed |

ja koolipoisidki vapralt ja innukali vaenlasele’ vastu: astusid. Talud jaid meestest tuhjaks, naised aga

astusid asemele ja vGisid meeste. - kohustused tile. Niuisuguses tildi- ses vaimustuses toimusid kange-

lasiéod ja.saavutati lopuks vdit!

Veel praegugi raagitakse: sellest kau. Vabaduss6ja vaimust‘*. Eda-

sine aktuse kéne kasitles seda,

kuidas saaks seda vaimu meie - noorte siidametesse kiilvata ja tle .

generatsioonide sdilitada.

Aktusekénele jargnes B. Sper-

kaczilt E. Tubina ,,Siit. eesti kar- jase viisidest** Kom: deklamatsioon

August -Liivoja’ mangis

paike‘‘. Edasi jargnesid klaveri- virtuoosilt Bohdan Sperkacziit

palasid Brahmsi muusikast ja A. Allikult Juhan Aaviku ,,Kojuigat-

sus‘‘ Sperkaczi klaveri - saatel.

| _Jargnesid tervituste. ‘ettelugemine |

ja lépus6na oli dr. Aino Lukaselt,

~ Selle jarele kolas Eesti himn uhis- |

lauluna.

-Aktus, kuigi meeleolurikas ja aplauside-rohke, oli kulgenud su--

juvalt teadustaja A A. Lukase juhti- misel.

‘Aktusele j jarenes pidu éhtusdd- giga, tantsuga, loteriiga. ja eeskavalise osaga. Poimiku cesti lauludest kandsid ette sopran Lud-

milla McKeen ja alt Maria Hen- -

drichs, klaveril saatis E, Allik ja

rnandoltini! E, Totsas. Sopran. AL > Alik laulis H. Meri ,Vaike kar-

. Jargnes Endia. ) —- Marie © — Underi ,,Kojuminek**. Deklamat- sioon’ tor nit moOnelegi pisarad “silmi. | trompetil Sibeliuse ,,Kui’ touseb.

-giimnaasiumi — 80. a. Juuelt kokkutulek —

Ne 0 ag ee ee ee ee a ee ie -

ee ae ie ee ike nae ae

Vancouveri Pensiondride Uhingu juhatus. Esimene rida (vas.) Ellen Sacks — sekretiir,

‘Linda: Suurkask:— abiesimees, Siiri Kalbus — esimees, Almeta. Westenberger —_

Harvardis!

Selle - pealkirja all ‘kitjeldab

- Toronto suurajaleht The Globe and Mail‘* 23. marisi number Ik.

-elu USA kuulsas Harvard lilikoolis. Teiste hulgas margitakse ka Evaleen Jaager’1

(arvatavasti Jaager) Laadneranni- _kult, kes. olevat Simon Fraser’i —

likooli lépetanud. Tema kohia margitakse, et ta rdagib peale ing- lise keele veel prantsuse ja eesti keelt, nit et ilmselt on tegemist.

liks vahestest kanadalastest,. kes —

om oma kvalifikatsioonide ja eksamite abil Harvard? bhikooli

- Arikooli (Business School) stipen-. dium:

osaliseks saanud. Neid pakutakse igal aastal ammult 100 ja need olevat.. vaart $50,000 tiikk. Kuid peale lépeta-

‘mist -olevat keskmised - palgad _Harvardi drikooli villstlastele um- _ bes 44,500 USA dollarit aastas. ‘Umbes 40 protsenti kanadalastest. ‘ldpetajaist jaavadki

‘USA-sse | toole. |

Evaleen Jaigeri kohta-on veel _ téhendatud, et ta unistab karjairist , poliitilisel alal .—

| voibolla- foderaalvalitsuse juures.

Westhoimi

HL. apr. kell 3 p.1. toimub Tartu College’ is Westholmlaste Koon- dise aasta-peakoosolek ja sellele Jargnev koosviibimine Idunasd6- giga Westholm: . gumnaasium1

- asutamise 80. a. juubeli tahista~

miseks. Koosviibimisest osav6-

tust palutakse teatada hiljemalt 6. -aprilliks.telefonid: Endel Toiger ~ — 284-5306 voi Rein Piiroja ~_

‘kodus 44]-1487, t661 677-5600. . | ~ Westholmi Koondise . Juhatus

jus" E. Alliku klaveri saatel. Pidu léppes Ghtu hilja. Koon- dise juhatus otsustas: peo! laeku- nud summast annetada E.. Rah- vuskomiteele $200.00...

-vusest. nauditud silmapilke. Ta nimetas _ Expo 86 kiilastusi, valjasdite Van- couveri kiilje all olevale Grouse. § Umelas, | valmistanud méndagi meie kiriku

koduaed, sisustusest.

vahemastl markides, “SUVISE ..Vancouver 100 a. eest’'. Peo.

‘malestusmargt .avamisest, toimetas

oe laekur. Teine rida: Alec Kalbus — juh. lige, Oskar Lepik - — ub. lige Johanna Lepik / | — peaperenaine, Leo Morel - — abiesimees. - )

-Vancouveri pensiondride

iihingu tegevusest

“Peakdosolek peeti Li veebr. kas »Meie Kode" ruumes 62°

| like osavotul., Koosoleku juhatajaks valiti Johann Rilaw ja OB, Kanadast-parit stipendiaatide -- |

protokollijaks Uhingu kirjatoimetaja Ellen Sacks.

| Pievakord kinnitati_ ja samuti>

eelmise aasta protokoll.-Aruanded muutsid asja nuvitavaks. Esimees

Siiri Kalbtise aruanne. manas .

sitmade ette méddunud aasta tege- tlusaid malestusi ja

Mountain’ile: ja_ Fantasy Gardenisse — B.C. Peaministri mis .on publikule

avatud.~(Neid kohti peab | oma

silmaga nagema. — sel suvel_

L.E.P.i puhul nait.). Vancouver] 100 a.

‘VOUts Uhing. oma

Maeoisa peo teemaks

xUlalised old vastavalt perioodi-

le -kostiimeeritud ja 3 paremat

Kostltimi said auhinnad. Peoliste

hulgast valiti Vancouverile ka

; Malestus Jalta -ohvreist

Londonis avati

Briti . ajakirjandus vaikis. selle - mida ukrainlanna Zoe Polanska-Palmer,

Angela Conner ja see kujutab tosinat inimnagu, milliste- ilmed

kujutavad viha, valu, hirmu, trot-— Si, mehisust, otsustavust jne.

juubelit RAS UT . OI . vaga tulus mete kokkutulekutel.

modédunud gastal milestussammas nendele kahele miljonile inimesele, | kes -pirast sdja léppu Jalta lepingu alusel sunniti léanest repartrieeru- ma N. Liitu, kus Stalini rezhiim nad vastu vittis reeturitena.

| Ladneranniku Eesti

iks neist — » vahestest, kes paises valjaand- musest.

“Jalta ohvritele avati juba aastal (982 malestussammas . Thurloe * Square’il Kensingtonis, mis aga purustati tisna varsti tundmatute poolt. Nii endise kui praeguse - monumendi joojaks.on skulptor

> tagasi.”

EPL

olinnapea‘' — Oskar Ojas 7 , politseiilem’* — Richard

Sukmit ja ,,pritsimeeste paialik’* :

— Johann Eilau. — Vancouveri centennial projec: .

| ti’ nime all muretseti Uhingule

eesti Kunsti ja kasitéd valjapanéeke _

_klaaskapp seesmise valgustusega..

Kapi. tegi vanameister ‘Evald

kes on nikerdanud -ja

Uhingule osteti ’ ka “Hitachi

_Video-kamera, mis Alex. Saar- | jarve, Leo Moreli ja Alec Kalbuse

teadliku kasutamise all on olnud

Poliitiliselt’ oleme ka hasti —

-teinud. Vancouveri praegune. lin- ,

napea Gordon Campbell -leidis — aega tulla uhingu kokkutulekule —

‘konelema ja meiega tutvunema. ‘chk oskame seda tutvust tulevikus ka vihe ara kasutada? -

~-Uhingul oli Hitkmeid 196, Kor-

taldati 18 koosviibimist, mis olid- sisustatud referaatidega ja video- — filmidega. Sdnalisi ettekandeid on = ~ glnud: 13. inimeselt. | tegutseb. alaliselt. tantsutrupp | - “- ,,Kungla*t Almeta Westenbergeri _juhatusel.

Peale selie”

Opereti-ansambel , Kassikontsert™* elustub: luhikese |

- ajaga Kul teda vajatakse.

. Kaesoleva aasta tegevuskavas

on eelmisel aastal juba-alustatud ~—-

koostégs LEP 1987. juhatusega korraldada ..Kuldse Aja Kohvik‘: — Vancouveri _hotellis judi: 1-5. Paevade puhul. .. . ) | -Uhel haalet valiti endine juhatus Seega: Siiri Kalbus — esimees, Leo Morel ja Linde ~~ Suurkask . abiesimehed. . Almeta— Westenberger — laekur. Elie Sacks — sekretér, Oskar Lepik is Alec Kalbus — ~ juhatuse likkmed: asemikud Oskar Oja: ja Richard sukimit, Alec Kuudre, Aug. Schmuul ia ; Lydia Tuulit, -° ! ; ‘Liikmemaks tosteti kolmelt It dol. - rarilt 3. — aastas. — en

— revisjoni ‘komisjon: _