Ween F oe Stehnasiiane Sit Poem ot : a . a i ‘ | : ~~

janher Gar oedhecipendeen Por P on Goodonih ceding booker Gre orqer ger QuoperwertveGe

Saapa nahda sailyttaak6 se South Porcupinen iso kala hen- kensa, kun nama jaanpaalta ka- lastajat oikein paasevat sita yrittamaan. Jarvemme jaatyi- vat umpijaahan marraskuun 35. paivaa vasten yolla ja nyt vain

odottelemme niiden vahvistumis-

ta ja ajattelemme missahan pai- kassa ne suurimmat hirmut o- vat, silla siihen paikkaan pitaisi tehda se suuri reika jaahan.

Niin - talven kynnyksella taalla nyt eletéan, jota ovat monet kansalaisemme varus- tautuneet vastaanottamaan, ai- nakin siitaé péattaen, etta ovat hankkineet runsaasti polttopui- ta mékkinsa ymparille. Joutuu- han sita aina varustamaan ajan- mukaista vaatetustakin, eika sovi unohtamaan karvalakkia- kaan.

Tassa talven kynnyksella a- vasivat sen Canadan uusimman kultakaivannonkin. Neljas pai- va marraskuuta siella oli her- roja kenraalikuvern66ria my6- ten ja taisi samalla tulla uusi paikkakuntakin ainakin ontari- olaisten kirjoihin. Nimi on De- tour Lake, jolle nimelle omis- tetaan tama kultakaivantokin. Tata kaivantoa on valmistettu viimeisen kolmen vuoden aika- na, mutta suurimmat tydét ovat olleet aivan viime vuonna. Ta- ma kaivanto on noin 200 km Timminsista itapohjoiseen. Sinne on jouduttu tekemaan 184 km maantieté ja 137 km sahk6linjaa. Aluksi tahan on si- joitettu 267 miljoonaa dollaria, ennenkuin on saatu ensimmai- nen kultainen tiili syntymaan. Ei naita aivan ‘poikkinaiset’ voi ajatellakaan, mutta bisnes on bisnestaé, Puheista péattden sii- ta pitdisi tulla yksi Canadan suurimmista kultakaivannoista, koska 1987 siella pitaisi kai- vaa kultaa 4,000 tonnin paiva- vauhdilla.

Niin, kyllahan uusien ty6- paikkojen saanti on talle kul- malle hyvin tarkea. Vaikka o- lemme luulleet omaavamme jokseenkin tayden tydllisyyden, niin loppuraportit kuitenkin o- soittivat, etta puolivalissa loka- kuuta oli 4,845 henkiloa rekis- teerannut ty6ta varten. Uusia tyOpaikkoja pitaisi avautua, mutta niita ei tahdo vain avau- tua. Naytta kuin naisty6voimaa olisi paljonkin tarjolla, koska puhutaan naisten sijoittamisista kaivoksiin, Naisia on ollut jo muutamia vuosia entisessa Mc- Intyren kaivannossa, jota nyt omistaa tama kuuluisa Noranta Co.

Mutta Dome kaivannon y- leisliikkeenhoitaja Harry Pyke tiesi kertoa, etta sikalaisella kai- vannolla on 800 ty6ldista ja eika ole aikomusta jarjestda naisty6voimaa kuin mita on konttoripuolella.

Kidd Greek kaivannolla on suurin ty6voima tass4 kaupun- gissa, jonka palkkalistalla on talla kertaa 2,800 tydlaista. Naisty6voimaa ei ole kuin kont- toripuolella, vaikka monilla o- sastoilla olisi mahdollisuus naistyévoimalle, niin kuitenkin miehet ovat tyOntekijdina. Lie- neek6 se johtunut siitaé, mihin on totuttu koko Canadan kaivos- ty6 historian aikana.

Texas Gulfilta, jonka viral- linen nimi on Kidd Greek, il- moitetaan, etta liike on koko- naisuudessaan tuottanut tappi- ota tana vuonna. Tama kaivan- to on monenlaisten mineraalien tuottaja, joiden hinta vaihtelee maailman markkinoilla. Hiljat- tain avattiin uudelleen kuparin tuotanto ja sulatus, joka oli monta kuukautta korjauksien alaisena.

Kyllakait siita taitaa talvi

olla lahella, kun noita pienia

nKOHIGS 0 on H dleisan Gia lukui-

Kauniit joulukukkaset rakkaitten omaisteni muistolle

| puolisoni TOIVO RA

.NTA kuoli elokuun 29. paiva 1975

Poikamme TAUNO joulukuun 13. 1942 >, lyttomme HELMI joulukuun 17. 1955

Kaipauksella muistaen; HILMA RANTA JA LAPSET perheineen Whitefish, Ontario

PROP POPO Popo Boge PHOT OPT OT LL

CTO TU Li

[kiruusut muistollesi

SAARA SANTALA

Lepda rauhaisaa untasi.

Sirkka ja Jouko Anttila Maila ja Emil Ojanperd Alina ja Wm. Eklund Hilja Rénka

Elina Sundholm

Hilda Valimaa

Aino ja Lauri Koski impi Tommila

Ida Mannist6

Taimi ja Vaind Hietanen Tyyne Harju

Jenny Jylha

Senja Suksi

Mayme ja Tom Koski Kerttu ja Taisto Lansi Senja Jutila

Ellen ja Fred Kivinen Hilja ja Uuno Leppanen Hilma ja Ensio Wuori

Sudbury, Ontario

| Mind viidelté jo virkiste

itsedni aamu-hdmérassé; eilisen téisté mietiskelen: Mité olinkaan tekemdssa?

Mina kuudelta jo ponnahdan pois hopusti vuoteestani

ja keittidoén akisti livahdan

jo aivan ty6pukeissani.

Ja palion ennen seitsemata on jo kahvikin keitetty, ja tousti-jdmi yhtymata sen kera kurkkuhun heitetty.

Téihin paljon aikaa olisi, vaikka tekisin minkaémoista.... Jos laiska en mina olisi, tekisin tyota kaikenmoista.

Uuno Kaksonen.

sasti. Nain miehet pyrkivat kruunun leipiin, Melkeinpa ta- hallisesti sarkevét jonkun nay- teikkunan tai murtaudutaan jonnekin. Joissakin tapauksissa on niin raskas syyte, etta koko talven leipa on tiedossa - mutta sinne pitaa vaan pyrkia.

Muuten tama Mondeitin o- jennuslaitos on hyvassd mai- neessa ja sinne nayttéa olevan aina pyrkijdité. Eraskin mies huomautti etta ei kannata mak- saa Sakkoja, koska niin helpolla ei saa tienata mistéan paiva- palkkoja, ei ainakaan talvella kannata maksaa rahallisia sak- koja. Mutta niinpa siella onkin aina taysikasi asukkaita. Toi- Sinaan pitaa panna joitakin odo- tuslistalle. Tallaista se on elama taalla pohjoisessa, eika kenen- kaan jarkevan ihmisen kannata sita valittaa ja moittia.

Kulta-alueen kuulumisia

“Syksy on tullut ja myrs- kyilee”’ taalla Pohjois-Onta- riossakin. Kesasta, joka saapui tinne niin my6éhaan, oli todella kaunis, jota mielellaan muistel- laan mustikoineen, kaikkineen, puhutaan enaa vain menneessa aikamuodossa. Niista musti- koista taalla olikin suorastaan runsauden pula.

Vaikka talvi tekeekin tulo- aan, emme ole suinkaan talvi- uneen vaipumassa, ei sinne painkaan. Yksi esimerkki siita on se, etta alueen seurakunnat ja muut yhteisét ovat jalleen panneet tuumansa yhteen ja jarjestavat Suomen itsenaisyys- paivajuhlan South Porcupinen Pyhan Johanneksen kirkolla sunnuntaina 4.12. 1983 alkaen kello 14.00 (2.00 ip.) Ohjel- masta, joka on monipuolinen Ja arvokas, saatte sitten nahda ja kuulla. Kutsu kuuluu kaikille! Tervetuloa!.

VJA.

() Tshekkoslovakia antaa Afganistanille apua vuoriteol- lisuuden kehittdmisessaé. Lahi- vuosina kunnostetaan ja laa- jennetaan tshekkoslovakia- laisten asiantuntijoiden avus- tuksella kaksi Afganistanin

koillisosissa sijaitsevaa hiili-

kaivosta. Niiden vuosituotanto nostetaan vahintain 200 000 tounniin nvkyisen tuoton olles- sa 130000 tonnta. Tshekkoslo- vakia on jo fotmuttanut Aiya- nistaniin koneita, laitterts Ja marertaada.

South Fortdpiaen Pyhdn Johanneksen kirkolla sunnuntaina 4.12, 1983, alkaen kello 14.00 (2.00 ip.)

Monipuolinen ja arvokas ohjelma, mm. useita kuoroja esiintyy. Olette kaikki syddmellisesti tervetulleita!

OHJELMATOIMIKUNTA

South Porcupine Saalem-seurakunta

Joulukuun ensimmaisena lauantaina, siis 3. paiva, kut- summe kaikkia elakelaisia ela- keldisten joulujuhlaan, joka pi- detaan South Porcupinen Community Centerissa, posti- toimiston vieressd, klo 12 pai- valla. Monipuolinen ohjelma on suunnitteilla. My6s seurakun- tamme kuoro tulee esiinty- Lopuksi on kahvitarjoilu. Ter- vetuloa kauempaakin tahan ti- laisuuteen.

Sunnuntaina joulukuun 4, paiva klo 2 iltapaivalla on kaik- kien kulta-alueen suomalaisten yhteinen itsendisyysjuhla Py- han Johanneksen kirkolla. Sa- mana iltana alkaa tilaisuus kir- kossamme _ poikkeuksellisesti vasta seitsemalta.

Radiolahetys kuullaan joka sunnuntai klo 9 aamulla Tim- minsin CFCL-asemalta.

A.A,

Timminsin tienoilta

Tervehdys taalta) Canadan laajimmasta kaupungista!

Taalla tapahtuu usein aika ihmeellisa tapauksia. Yksi eng- lismanni osti entisen “Harman poikatalon”’. Se kai oli ensin liian korkea koska pudotti katon pari jalkaa alemmas. Sitten han rakensi sementti perustan ja slirsi taloa lahemmas takakujaa ja sen jalkeen han hajoitti ala- kerran, tehden siita yksikerrok- sisen.

Metsatyét ovat taalla tay- dessa kaynnissa, Kuorittuja pa- peripuita kuormataan satoja vaunulasteja paivassd. Sudbu- ryssa kaydessani ajoin neljan peravaunun ohi jotka kuljettivat sahalle ‘metsan’ mittaisia puita.

Kylla taalla nayttéa raha liikkuvan, silla taloja tehdaan yhtenaan. Ensin ostetaan $10,000 tontti ja sitten siihen rakennetaan $100,000 arvoi- nen talo, Ei taalla napeilla pelata!

Metsamiehet taalla kertovat hyvista saaliista, Eraskin ryh- ma kertoi kaataneensa ‘muu- sin’ joka miehelle ja viela yhden ylimdaraisen joka oli syéty metsassa.. Kuulin kylla etta se viimeinen hirvi oli muuttunut janikseksi,

Hauskaa joulua_ kaikille Viikkosanomien lukijoille!

VICTOR

ml Nykyaan “lyijykynaéssa” on grafiittia niin paljon, etté se kestéa kirjoittaa 45,000 sanaa. mi Saharan erdinaa leviad ete- laan pain noin puoli mailia joka VUOSI.

Laivoille

suunniteltu hissi

Siperiassa virtaavalle Jeni- seijoelle rakennettu ainutlaa- tuinen laivahissi on osoittau- tunut koekaytéssaé erinomai- seksi. Hissi nosti 1500 tonnia painavan tankkerin Krasno- jarskin voimalan 120 metria pitkan padon yli ja sen jalkeen viela useita kevyempia rahtia- luksia.

Venadjan neuvostotasaval- lan jokilaivaministeridsta ker: rottiin, etta maan suurimpiin kuuluvan voimalan (6 miljoo- nan kilowatin) nosturi, joka liikkuu raiteilla, aloitti toi- mintansa vuonna 1975 Jeni- sein laivaliikenteen jatkami- seksi jattilaismaisesta padosta huolimatta. Naihin aikoihin saakka nostettavat alukset ovat kuitenkin olleet verrat- tain pienia, lahinna proomuja ja - moottoriveneité. Hissin moottoreiden teholisé&amisen myéta myés Jeniseilla risteile- vien raskaampien alusten nos- to on tullut mahdolliseksi.

Krasnojarskin laivahissi pystyy purjehduskauden aika- na siirtamdan aluksia, joiden yhteispaino nousee _ useisiin miljenniin tonneihin,

| VIIKKOSANOMAT | JOULULAHJAKSI | ON MIELUISA | | KOKO VUODEKSI!

Hivenaineista _ nakemyseroja

Suomen maaperéssd Ja siten my6s suomalaisten ravinnossa on tunnetusti hyvin niukasti hivenaineita, kuten kromia, fluoria ja seleenia. Esimerkiksi kromia on suomalaisen ruoka- valiossa vain puolet siita, mita kansainvalisesti pidetéan suosi- teltavana maarana.

Eniten puhetta on viime vuosina riittanyt seleenista, jonka puutteen epaillaan lisaa- van sydan- ja verisuonitautien vaaraa. Suomessa on tasta teh- ty useitakin tutkimuksia, mutta ristiriitaisin tuloksin.

Hieman vakuuttavampia to- disteita on saatu siita, etta se- leeni saattaisi estéa sy6van ke- hittymista, mutta kuitenkaan ei suositella seleenin sy6mista pil- lere’na,. koska se on myrkylli- nei. hiveaine. Myrkyllisyyten- si takia ei seleenid saisikaan nauttia kuin korkeintaan 0,5-1 milligramma vuorokaudessa.

Turvallisin tapa korvata se- leenin puuttuminen maaperasta olisi rikastaa maa esimerkiksi lannoituksen yhteydessa, jol- loin se tavoittaisi koko vaest6n, Tata asiaa pohtii parhaillaan maa- ja metsdtalousministeri6n tyoryhma.