Nem sokasdg, hanem Lélek

3 szabad nép tesz ¢suda dolgokat...

BERZSENYI

Vol. 38. 10. XXXVI. évfolyam, 10. szam.

»Csernyenkoe alland6

zelét Genfhen”,

*

Feyiptomi_jordniat PLO

1985. marcius 9. szombat.

A brit szénsztrajk vége

“betegsége meggatolhatja a marcius 5 12-6n kezdodo Ie- szerelési targyalasokat’ — mondotta Paul Nitze, USA-szaktanacsadé. Reagan

viszont arra intette a Kongresszust, hogy az MX-raketa tovabbi kisérlete] kalt- ségeinek meg nem szavazdsa .lényegesen gyengitene az USA targyalasi hely-

Az elnék szerint a 10 rebbanéfejjel ellatott MX nukledris raké-

ta a kimutatett szovjet rakétafolény ellensdlyozasat szolgalja, és emiatt a to-

vabbi masfél billié

dollaras tétel megszavazdsa ,lényegbevagdéan siirgos'’ —

Chile foydrosabol, Santiagébél felentik, hogy a Richter-skala szerint 7,4-cs, bor- zalmas ereji foldrengés tébb szaz aldozatot kovetelt; eddig 25 ezer haz sériilt meg, ami 150 ezer embert telt hajiéktalanna — Ernst Zundelt, aki a Holocaust 6 milllé aldozatanak szamat egy kladmanyaban kitalalasnak és tiizasnak mino- sitetie, igaztalan informacié artalmas kézlése miatt elifélték. ,Zundel felleb-

bezése sorsanak kivarasdig Ichetetlen ot deportalni”

— hangzott John Crosbie

kanadai igazsagiigyminiszter véeleményve — Marcos fiilop-szigeti allamfo uati- laput kotott killigyminisztere sarkara, és megrétta munkaiigyi miniszterét, mert a kormanyt merte biralni —~ A libanoni Maarakeh helységben egy pokolgép [2 svemélyt megilt, koztiik két siila moziim vezeto saemélyiseget. A sebesiilick szama 40-re teheto, mert a bomba zart, valldsgyakorlasra szant kozponthan robbant. Egy libanoni katonai szakérto az izracli eroket vadolta a 13 kilés (30 font silyi) bomba felrobhantasaval.

EGYIPTOM A PLO-T

EGYENRANGU TARGYALOFELKENT AKARJA BEALLITANT?

Hloszni Mubarak e heti sajlokonferenciajan tékosan kijelentctte foldi tudésitok eldtt:

yA Palesztin baditasi Szervezetnek

a kiil-

(PLO) egyenls targyaldfd |

rangot kell adni az elks-

ketargyalasok sordn” — mondotla lamfo, majd a tobbi arab al- lamokat felhivta arra, hogy tamogassak a Jorddnia és a PLO kézdtt nemrég alairi

egyeaményt, amelyel eziital |

warany, soha vissza nem té- ré alkalomkéent™ emiegctett. abbél a szempontbdl, Mubarak szerint Husszein kiraly és Jasszer Arafat altal alairt meény ezultal tartalmazza a

ere

megkétendd kozel-keleti be- |

keszerzodés clofeltételeit.

RAD ZOLTAN:

Az amerikai—szovjet konfrontacié

nyoma- |

targyalofelekkel meg a tervezett békeszerz6- |, idés elézetes munkakereteit. miért kellene | Walesa Inyegelésének sulya alatt al itervezett léesek bevezetését

Felsza- |

vetkezendé kizel-keleti hé- | Shinglonba

imészetesen orommel tdvéz-

az egyiptomi al-|

egyez: |

a jordan, palesztin és egyiptomi felekbol allé dele- gacié elészdr az amerikai

4 U pyan nekik Izrael utazniok?

helyett Wa- Ter:

liom az amerikai fél reszve-

telét. azonban az USA nem|

veheti at Izrael targyaldi szerepéel’’ — mondotta a mi- niszierelnok,

Mubarak elnok és

kozos egyetértésben meg-

fargyalja a februdr l1-¢n| jordan-——PLO-cgvez- melyek | az egyiptomi—jor- | kézis kiil-|

alairt mény javaslatait, kézott dan—palesztin

dotiség altal tervbe veit,

katonapolitikai elemzése

A szov]

versengesben”

Szovjetunié ma mar nemesak a meozdgazda is messze mogolic maradt az Egvesiit Allamoknak. § ez a lemaradasa

et hatatom hanyaUlasarel szamol be az amerikat ti kosszcl- galat, a CIA bizalmas jeleh’ése. ameclyet oktéber folvaman adotl ki igaz- galéja, Willam Casey. Hrusesov hetvenkedo jéslata. hogy gazdasagi Ie- ren nemesak utolertk, hanem tul is szarnyaljak Amerikalt — : ~~ hisz évvel késobb hit’ abrandnak bizonyult.

sagban. hanem ipari téren

a jelek szerint egvre gyorsulo iitemben esak fokozodhat. Kz a diagnézis persze magan viseli béelyegét az amerikal (és nyu-

eati) merkantil. anvagias szeliemiségnek. De ha Monteeuccoll osztrak hadvezéer és német birodalmi hereeg harom evazazaddal ezeloiti, szal- loigéve vall mondasara gondolunk. hogy a haborthoz harom dolog

Simon Peresz kormany- | ifo ezel kapesolatban tobb iz-| iben jelezie, hogy kormalhya inem eért egyet azzal, | egy.

hogy |

beszélie |

Husz-| seein kiraly ennek ellenére | ikifejezte abbeli chajat. hogy | hogy | — al

elozetes washingtoni tapo-|- lrult, érhetovée tegye a szélesebb |néprétegck szimara, | bevasarls | inagykdzonség megkéerdezése | az Associated Press| tuddésitdjanak tébbek kijelen-| wAz ardragitas k6-| vetkezmeényel igen sulyosnak | igérkeznek, | tobbséeg

gatézo ut is szerepel.

A LENGYEL ELELMISZERARAK EL MELESENEK VISSZHANGJIA

Bar a lengyel kormany torvényen kiviil helyezett Szolidaritas vezére, Lech orszagos sztrajkfe-

élelmiszerar-eme- tossa”’ valtoztatta. ez nem

nyujloit killonosebb vigasat

A varsoi rezsim évatos

ural azonban megtanultak | azt, hogy a legutébbi tizen- | ‘falahanyszor |

dt ev soran, élelmiszerar-emeléssel probalkoztak, ja rendkivill, orszagos jel legu vargasokban MCE, EEmiatt val

fhat meg most? fakoza. |

ikonyvelo pedig

we | kodott: az egyre tobbet panaszkods |

jlengyel fogvasztok szamara.

anep harag: |

liintetésckhen ¢s za-| nyilvanull|

asztottak a foko- | szénbanydsz

zatossag elvét, hogy az oko- zott megrazkédtatast Ietom- piisak.

Mivel a hivatalos lap idejekoran kozolte az elke-

vetkezo négy honap alatt fo-|

kozatosan bevezetendo, 11 és 75 szazalék ‘kozotti élelmi- szerar-emeléseket, a [o- gyasztokat a kozlés bar le- verte, de nem lepte meg tul- sagosan. Kezek szerint a kenyér. a tej, a tea es a cukor ara ll és a .méregdraga’ 75 szazalék kozetti ardnyban emelkedik majd,

mert —- a varsodl kormany |

szovivoje szerint az un. alapveio Gelmiszerek — ara- hoz mindeddig az allam je- lentos mértéekben azert, hogy ezecket el-

Senabanod

A Varsdban soran

merl a nagy annak elotte sem tudott kijonni os egy épilomunkas. igy panasz-

{a

bY eed

19-rel 27 ecentnyl zlotyra emelkedett .

A BRIT

SZENBANY ASZ- SZAKSZERVEZET PEAS GERILLAHABOROT UZENT!

Arthur Seargill, az angol szakszervezet

tdrozata

prendelkezo hozzaja- ,

a fizetésbol, | —- mondat- |

ERY | bad.

famelyel — a

lrint — tovabbiak fognak ko- | WA kenyér, a mindennapos | inj | hetevo falat: egy cipdé ara]

rael kozolli

— Polytatas a2. oldalon —| ee . iszama egyre zsugorodik, és meg a legsert-

iparagakban |

marxista vezére — miutan! 'az 51 hete tart6 sztrajkot fel- |

adtak és a munkasok nagy

része visszatért a tarnakba | — keserti kifakadasa soran' hogy a)

azzal fenyegeteti, National Coal Board (Or-

szagos Széentermelesi Tes-| tiilet) ellen meghirdeti a) : | duljon, mert marciusban a Magyar Szocia- | lista Munkaspart

gerillahaborat. (Mint ismeretes, a Na-

‘tional Coal Board abbeli ha-| robbantotta ki a) tarts |

esaknem egy eévig szirajkot, hogy a nem hasz- nol hajié. kb. husz angliial szenbanyat lezaratta. Szerk. )

Seargill satilofoldjén, a legnagyobb = szénbanyakkal

wae

sagban az tjra munkaba

ivisszatéré banyaszok a ko- vetkezo feliratu | viseltek:

szakszervezetemet. zellem bet”

SZABAD, VAMMENTES ARUFORGALOM

AZ USA

ES IZRAEL KOZOTT?

Az Egyesiilt Allamok at -héten parafalta az els sza-|

vammentes szerzodést,

Ag opvezmeény

}érlelmeben

az elkovetkezo tiz év so- ran minden be- tali vamot, vagy mas aru fergalmi akadalyt tetnek az USA—~izracli druesereforgalom atjabol.

(198d-ben az USA és [z-

seBe ala‘t visszaeshet a Carter-kerszak tehcteticnségebe. az claaveike-

zondé négy esztendére tak Skat valtozta‘ott: a kikéenyszorfielt kozeledes | le ap 19Sfeas vaied) néni forradalmat politikajaval Moszkva a targyaléasztalok szenifényveszteséhez és idd- | mely az 1956-05 valodi nepi forradaimal nveréséhez kivan vissza’éerni. Ehhez a Nvugat-fMurepaban —- ktilondscn az amerikasiioncs

dali polilikusok kozoll is — jo szovelse¢gesekre’

bekés Mert a

mar azzal meéri, orosz targyaldaszialhos . .

. a Szavje

x

f{ altal infillrall

t sajtéban. de meg a balol- * talali. akik a secm

benallé ket vilag problémainak megoldasdt orosz—amerixai targyala- | sokban latjak. Ma a nyugat-curdpai polilikusok sulyat a kozvelemeny | milyen eretcliesen tuszkoljak Reagan Amerikajat az

A »esiilaghabord”

Itt a vilagurben telepitendd atomfegyver-clharito rendszcr ki¢pite sérol van s76. amelyet Reagan elnék 1983 marciusaban emiitett closzor. Iz akkor még esak kédés terv volt. de amidta clso kis¢rlete sikerult. a|

Yorkshire gréf-| | |piacon elért sikerek és a munkasok terme- |

jelvéenyekel |

.Tamogattam a] Nem re-]

jelzésck sze-| betuinek | és kihoza- |

nemzetkozi ke: |

lis egyvre terjed | lami nemesak atalakitotta az allag magyar

|polgar fogalmait iszinvonalal illetoen.

kell; penz. penz és pénz™, akkor el kell ismerniink, hogy a gazdasagi tényezok dénto szerepet jatszhatnak korunk iparilag fejiett cllenfelei- nek konfrontaciéjaban.

Ehhez jarul a technologiai fojlettség kérdése is. amely nemesak a Razdasay tenvezok fejladésében jatszik egvre nagvoebb szcrepet. hanem

a haderGk minoségi fejlesziesében is. fat nem kisebb ember ismerte fel. int Ogarkev. a szoviet hadero veverkaranak valt fenoke. amikor a Vords Csillag” katonai ujsagnak adott interjujaban kiemelte. hogy fel kell ismerni az oj realifasekal", hogy a cnagy javont technolagiak mellett. amelyekben Amerika .belatha’atan idokre’ folényvre tett szert, ellerpiil a pancélosok és atomraketak (szovjel) lameggvarlasanax je- lentosége™.

Csernyenko, a mindenhaté Part vezere és allamfo azonban — szak- tanacsadeira hallgatva, akik hezil fobhen a fiatalabb nemacdekhirz tariognak és ideelagiai elvakultsag nelkil prébaljak megite'ni a roalite- sokal — fisztdn lathatja. hogy av amerikatak altal kiprovekalt kerszeru fegyverkezési versenyhez a sviksegos gazdasagi cravel és lechno'd- giai bazissal nem rendeikezik. Ujabb anyagi megterheles az orszagot teljes gazdasagi csodbe ker aetne, amely a tomegek lazadasat valthat- na ki.

Mivel Reagan amerikai elnok ujravalasziasa attol az iMuzietel t5 mecfosztotta a szovjet legfelso vezctest, hogy Amerika Mondale clno.-

terv nagy port vert fel, mivel a vilagurbe fellott ballisztikus (kiserleti) |

raketat az elhariia raké‘a pontos taldlaial. atomfegyver alkaimazasa

nelkiil semmisitette meg. Ez az amerikal technologiai folény latvanyos | Miulan azonban a feiepitendo rendszernvk ez csak|

bivzonviteka volt.

kezda allomasa, a kutatasekra Amerika 26 milliard dollart tranyzot

szoviel inferkontinentalis rakctakal.

Reagan azzal indoko'ta ezt a tervel. hogy az atomfegyver fenyege | véede |

fase eHen eddie csak alomfegvverck clretten‘esevel igvekezion kezni Vagyis,-ahogy az elnék kifejezte: la te hasznalod a fiedet. m’ hasznalni fogjuk a mienket és igy majd felrebbanijuk ceyvmast . Majd igy folyvtatta: En ugy gondotiam. hogy ta’ alnunk kell egy olyar vadelmi fegyvert. amely nem fenvegetné eletveszellvel az o napuker. ha megpradainak clpuseiiant a mienket. a sikerdine hifejlesstondn egy iiven fegyvert, egvszer s mindenkerra megszabadulhainank ¢ a‘omfegsverekiol.” Chorabban az un. neulrunfegvver a hezatala okozou! hasonlo konstelaciét. amely egvszeriben megsziintette volna a szovjet pancetos felony fonyegelesct, eavl_ a fokozolt sugarzasa fegvvert .emberiolennek” rendszerre] agonban zavarban vannak .. .) (Folytatas a 4. oldalon)

minesiiettek. Az ul

rmorjay Otta, pmérnok szavait:

enyt, a P| lott lakasem ele lapamtal orékoliem. Hleka voll, s cay fegyvernem sirdséja leit volna. De |

Ara: 50 cent.

a he Ae Me ee

_ Marcius 25-én sorsdontének igérkezd partkongresszus

kezdédik Budapesten

A GLOBE & MAIL cimti kanadai napi- lap nemrég . Manager rial Class Gaining Po- wer in New Hungary” cimmel, John Fraser

tollabél Budapestrél keltezett cikket kéz6lt,

melybol a szamunkra érdekesebb targyk6- roket az alabbiakban ismertetitik:

Mint a cimbol kitinik (ahogy ma az O6hazdban ,.angolosan” mondjak), a ,.me-. nedzserck” osztalya eloretor az uj Magyar-- orszagon. Fezt a témakort Mr. Fraser térté-

)nelmi visszapulantassal kezdi:

_Pizenot éve tarto, agyonfoltozgatolt re-

formok és kisérletek utan ez a kommunista | -kormany elszanta magat, hogy a marxista_ t - $ ‘ 5 *

7, hogy amikor az allam alvette a lakasok

receptek [clesleges ballasztjatel megszaba-

oly tervet fog ismertetni, amely uj perspektivakat és 2) hatalmat nyujt majd a teri nyerdé és életképes vezetd rélegnek,

Marcius 25-¢n kezdedik a partkongdesz-

sazus, amikoris azt varjak. hogy Kadar Ja- | inos nemesak helybenhagyja a kozponti al- lami

cllenorzés gankezdemenyezést. hanem rateszi pecsét- jet egy olyan uj. menedzseri i rendszerre is, mely kozvellen osszefliggést teremt az aru-

lékenyséze kozatt.

A legérdekesebb csatidsorszag. . .””

Nyugali szemmel nézve — irja Mr. | | Fraser — Magyarorszag a szovjet csatlo- i; sok kozolt a legfigvelemreméltébb orszagga | [notte ki magat Kelet-Eurépaban. A szovijet | kiilpolitika és biztonsagi érdekek habozas- | mentes kiszolgalasa aran az orszag megle- | Ipden laza szabadsdgnak orvend azon a te-| ahol sajat gazdasagi célkituzéseit |

riileten, és tarsadalmi elhivatottsagat hatia.

ne gi ormal-

1A tipikus sorallds telies hidnya...”

Aki elso izben szemleéeli az itt clert cred-

|ményeket, az valéban meglepddhet a latot-

takon — irja Mr. Fraser. majd igy folytat- ja: — A piacok arubdésége és a Kelet-Euro-

paban oly tipikus sorbanallas ilteni teljes | hogy szabad idejiikben — a

hianya az uj gazdasagpolitika legszembetu-

nobb megnyilvanulasa. Magyarorszag me-

yogazdasagi refermja az allam legjelento- sebb sikerének szamit.

Az allami kézben levo kisebb

hetellenebbnek tartett allami a magankezdemenyeozes,

egy clfogadhatébb | hanem egyben meg- Altoztaita annak a rezsimnek az arculatat kovetkezme-

brutalis cravel és tragikus

invekkel nyomta el.

»Negyedszazad muitan . . .”

Ma — tobb mint negyedszazaddal ke-

isébben — Magyarorszag beliigvileg Kelet- |Furépa legszildrdabb Allama. — inja Mr. lI raser. — Es bar a nép meg |uralmat. | valddi fiiggetlenséget helyezi elénybe. azon- ban ezek az érzések jelenicg laisztencia vilagaba keriiltck.

rvell a szovjet és a tébbpartrendszeren alapuld

Az igazgsag az, hogy a magyarok bele- torédtek egy olyan fajita megalkuvasba. amely jelentés szamu fliggetien akciot és kifejezési format engedélyez, aimindaddig.

\mig ezck komoly mértékben nem veszelyez- | elo. amelvnek seran 2000 tajan a wagurben meg tudjax scmmisiteni af tetik a status quot (az adott, fennallo rend- Pszert),

Egy nyugdijas megszolaitatdasa A tovabbiak soran Mr. Fraser idézi So- 79 eves,

vA multhban mindig clitéllem = azt a hegy ay allam egyszernen megfiosz-

samely esa adon ha}- harom monericin keresziil’ Mr. Somorjay felesége,

nezo lakasban el, mely

| szeritenének,

fegyelmébél szabadulé ma- | kas tulajdonjogat, akkor

gyar polgar egy fizetésbol képtelen

vallalatok | | Fmes vezetloit tenne az aj menedzseri osztaly

élet- |

TRUS

nyugdijas clekfro- |

ely lakast |. leas Se okulterall mely laka tl ie Iegromanfikusabh varosa. és kulturalis

hajadan lednya | és anvdsa (7) uovanesak chben a Dunara |, a szazad mindcn vi- | Iharos eseménvenck szemtandja volt. |

Amikor (Somorjay) sziiletett, akkor még az Osztrak—Magyar Monarchia polga- ranak szamitoltt, majd a demokracia és a fasizmus utan bekévetkezett a kommuniz-

mus. Eurépa mindkét felébél ldtott hadse- ,rogeket be- és kivonulni Budapestrdél, Buda- -pestre. Elso felesége a Ul. vilaghabord légi-

bombazasai idején korasziilésben haldlozoit el, de a lakas az 1956-08 utcai harecok golyé- szaggatta emlékeit is érzi.

Ki fizetett ra.a lakdastulajdonra?

»Kezdetben nem realizaltam — mon- dotta Mr. Somorjay tokéletes angolsaggal

tulajdonjogat, akkor egyben a fenntartasi és javitasi koltségeket is vallalta. Ha ha- rom évtizedre visszatekintek, akkor azt kell mondanom: én jartam jobban! fs ha valaki az Orszagos Tervhivatalban kisza-

/mitotta volna, hogy az éreg Somorjay laka-

sara eddig mennyit koltottek, és arra ‘kény- hogy vallaliam ujra at a la- ennck a nyomas-

nak ellenallnék,”’ — hangzott a killénds nyi-

i latkozat.

terrors.

A tovabbiak soran Mr. Somorjayrél

|megjegyzi a cikkiré, hogy havi 9000 forint

(7) nyugdijabél meglehetésen jé] él, de lea-

nya esa 4000 forintet keres, és ebbél kép- | telen onall6an megélni, még akkor sem, ha

szerezne egy sajat lakast. amit anyagilag nem tud megengedni maganak.

A masodalids és a fusizas — mint a munka feketepiacdnal piilérei...

Kozismert fény, hogy a legiébb ma- megel- ni. A legtobbjének emiatt masod-, sét, néha harmadallasa is van. hogy az egyre eme'l-

‘kedd megélhetési kdltségekkel és a dragu’é

lakberekkel megbirkozhassanak. Az allam évek ota iparkodott torvéenvesiteni a munka- ido utani tevéekenységet, hogy egvben mex- adoztathassa azt. de cz nem sikeriilt, azon- ban 3 eve erdekes kisérletbe fogtak. mely sikeresnek bizonyull: az allami alkalme- zasban levo munkasoknak megengedték, vallatat felsze- relésével és szerszamaival -- kiils6 meg- rendelesek leszallitasat vallaljak, néha ma- ganak az allamgepezetnek. Az emlitett ki- serlet stkere ezen .masod-vallalatok’ élel-

elvonalaba.

Rémtorténet: fényes nappal ellopjak az ugyfeleket?! Az egyik ,.tul sikeres’’ kiserletet még ma is emlegetik. Az tortént, hogy a munka-

ido letelte utan dolgozé munkasok — ma- iszek e@szjarassal — megszereziék az anva-

vallalat dsszes kunesaftjanak névsorat, és félaron felajanlottak nekik ..sutyiban” ugyvanazt. amiért addig teljes arat fizettek! Nvilvanvalé volt. hogy igy az anyvavallalnt

-kisvartatva rendelések és tigvfelek néThiil

maradt! A tulbuego masodallasu .fekete

)gardanak” azonban vissza kellett fizetni a jogtalanul szerzeti hasznot, de egyben ¢sz-

@ Ppass2lv Pe | szertibb bérmegoldast talaltak erre a szati-

raval vetekedo tipikus jelenségre.

»Magyarorszag ria nem rozsalugas...

Senki sem allitja. hogy Magvyarorsza- gon fenékig tejfel az élet, mert a nagvara- nyu valasi statisztikak, a terjedo alkoholiz- és az ongyilkossagi hullam omeélyen és szenvede-

3?

gyokerezo ellentmondasokra sckre utal, — irja Mr. Fraser.

Az orszag fovarosan athaladé nyugail tirista kenvelmes szallodakban lakhat és

dus kirakatokat lathat. A fovaras 2 millio

Jakosanak 10 szazaleka gepkocsival rendel- kezik. A varos ma is a vilag egvik legszebh

eleie igen cazdag. A ketely es felelem azon- han feliiictte fejet. annak cllenére. hogy az erzekeny political temakat meglehotos sza- yadsdgeal kezelik.

— Folytatas a 3. oldalon —