: ee ee a po ee eet aay! Cre aging bale a ME ua A ae oe Oe ee ee ee ee ee ae i ae I

thvlonat Ly

. LOlLe, 395. W

EESTLASTE AJALEHT F

. Second Ciass Mait Registration No, 1354,

V0 eIMUD EC

A

- STOKHOLM (EPL) ~— Nagu seleub okupatsioonive imude propagandalehtedest pagulastele on ‘Stokholmis tegutseva Balti Instituudi ametlik delegatsioon viibinud . Tallinnas, - Riias ja Vilniuses

vool.

- Delegatsiooni kiilastuses Riiga kir-

jutab IAti pagulastele . saadetay .Dzimtenes Balss" jargmist pealkir- ja all: , Helsing vaimus, teaduse hu- vides :

Oktoobri ‘lopus ibis Tallinnas. Riias ja Vilniuses Stokholmi iilikooli

lilesandel Balti Instituudi delegat-

-sioon Rootsist Grupi koosseisus olid Balt! Instituudi ‘Tmant Rebane, institutidi juhatuse liige fil. kand. Hans Lepp ja instituu- di kunstisektsiooni programmikomi- tee ilige fil. kand, ja Kunstnik Leo Janis-Brieditis. |

Noukogtide Lath pealinnas kohta-

sid kiilalised’ Lati NSV_ kultuurimi- nister Viadimirs ‘Kaupuzhsiga, Lat NSV Teaduste Akadeemia teadusli-

ku sekretari akadeemik Vilis Sam: , ‘sonsiga ja Lati Riikliku tilikooli rek- to prof. Yisvaris Millersiga. Kiilalis-

tel oli ka kénelus Lati NSV valismi- nistri asetaditja Nikolajs Neilandsige

ja Lati NSV Uhing Kultuurisidemete . -. loomiseks valislatlastega presidium

esimees Araiols Baranovskisega. Diskuteeriti ‘kusimus, mils on seo-

al

Jéulupakid vabadusvoitlejatele okupeeritud Eestis laksid teele Kanadast novéembrikuu viimastel

eksekutiivdircktor |

ses kultuuriliste a jeaduslike side-.

mete avardamisega Rootsi ja Lati NSV vahel ning lati teadlaste ose vottu 6. Balti teaduslikust uurimis- konverentsist. Stokholmi tilikooll juures juunikuus 1981.

. Nagu delegatsiooni juht Imant Re-

bane markis, oli killastus Litimaale

edurikas, konelused toumusid Helsin- gi-vaimus konstruktiiyselt ja posi- tlivselt.” |

Kaheveerulise soOnumi

detay ,Kodumaa", kus

-§joon‘on vaherm detailsem.

_,Tallinnas viibis Balti Instituudi delegatsioon eesotsas direktor Imant Rebane, kes on iihtlasi Stokholmi ilikooli ja Balti Instituudi Koostéo- komisjoni liige’, alustab ,Kodumaa” pealkirja ail |,Kultuuridelegatsicon Rootsist’ ja loetleb ules osalevad de- legaadid,

‘Seigub veel, et: (Stokholmi iilikoo-

li iilesandel kiilastas delegatsioon ka Riiat, Vilniust, Kaunast ja Tartut", seega veel: kahes linnas peale lati tea- tes maimitute,

piihendab kiilastusele ka eesti pagulastele saa- , informai--

sealsete voimudega ametlike sidemete votmiseks ja labirddkimisteks, Neid vdeti vastu ministrini-

Edasi kin} utatakse:

(Kiilatistel oli kohtumnisi Balti va: bariikide- teadusasutuste, kultuurimt- nisteeriimide ja iilikoolide esindaja-

tega, teadlastega ja kultuuritegelas- -

tega, Koneluste aineks. oli hiljuti

Stokholmi iilikooli juurde leodud.

Balti Uurimiskeskuse tegevus’ ja vol- malused teaduse:! ja- kultuurialase

“vahetuse ja koosiod ‘laiendamiseks ‘Rootsi ‘ja Balti vabariikide vahel Hel- sing) ‘kokkuleppe vaimus.’

-,Kodumaa" kommiinikeest ei sei- gu, kas kiilastus ka Tallinnas ja Vil- miuses | toimus »Ministrite nivool” na- eu Riias. Puudutatud ei ole ka kiist-

must, miks Stokholmi ilikool saatis

just peamiselt balti nagulastest ke koos- neva era-asutuse delegaadid.

,Jzimtenes .Balssi” kommunikees nimetatud ckup. Lati valisministr:

-asetaitja Nikolajs-Neilands on Root- sis tuttav tegevusest APN (Tassi ala- osakond) Stokholmi kontori juhata-

jana.

paevadel. Saatjaks oli Eestis Vangistatud Vabadus véitlejate Abistamise Toimkond. Kokku on. toim- kond saatnud Eestisse kiesoleval aastal 49 pakki. Saajaiks on 16. vabadusvoitlejat, xellega oli saadud

kirjateel vajalik kontakt. 7

Saadetised, peamiselt pisipakid (500

gr.) sisaldasid, vastavalt vabadus- véitleja ja tema perekonna vajaduse- le'‘kohvi, viirtse, sukke, sooja pesu ja sooje tlikondi lastele niiti, ndelu ‘i TOOpE, |

Toetuspakkidega on piititud anda. vabadusvoitlejatele ja nende pere-

kondadele fuuistlist Ja moraalset tu- ge, Surve on pidev ja ei Jépe parast karistusaja arakandmst, nagu ilmselt naitab Mart Nikluse ja Teodor Rein- holdi elukaik. oo

. Mart Niklus on. korduvalt olnud iilekuulamise all ja -vangistuses, li- gemaie 20 aasta ‘kestel. Niitid on ta

jalle vanglas. Vlekuulamine arvata-

vast! opetatakse 13. dets, ja siis tu-

a

leb jarjekordne kohus, Mart Nikluse

‘tervislik olukord on halb, kuid vaa- tamata sellele on ta‘praegu nalja- streigil. Kanada valitsus otsustas 18.. —juulil sa. anda M. Nikluseie luba

asuda Kanadasse, aga N. Liidu valit- sus e] luba tema} maalt lahkuda.

Teodor Reinhold on digusteadlane, voitis. esa kommunismivastasest vOltlusest vilmases sOjas, oli metsa- vend, tabati 1951..a., peeti 3 aastat ‘kinni eeluurimise all ja 1954, a. mdis-

teti sunnitédle Siberis' 25 aastaks. Ta. vabanes kdesoleva aasta 3: martsil ja.

tuli oma kodukohta Puhjas. Kohalik tdidesaatev komitee seal temale ela-

‘misluba ei andnud ja Reinholdil tuli. ‘Jahkuda Eestist. Ta asus elama Pet-

_ PARNUMAALASTE LOBUS

~-VANA-AASTA OHT

3h: detsembril 1980 kell 20. 30 Tartu College (vaike saol):

310 Bloor St. We ot $22. 50 isikult koos shtuséégiga | BAAR *. TANTS |

‘Pileteid veel saadaval Helistada ch, Turk, tel. 461 BAAD,

_ ~ CAPRICORN US

serisse, mis kuulub niiiid Yene fodcle-

_ratsiooni piiridesse.

Samasugust karmi kohtlemist véib loetleda paljude tuntud ja tundma- tute Eesti vabadusvoéitiejate: ‘kohta.

Pakkide saatmiseks Eestisse Abis-. tamise Tommkond Kanadas korraidas Uritusi. ja vottis yastu vabatahilikke

amnetusi. 4okku laekus nendest $2041.31 ja pakkide saatmiseks kulu- tati $1100.00. Jargmise pakkide saat-

mise Abistamise Toimkond korral-

dab jaanuaris, lootusega, ef need

jouavad kohale veebruarikuu teise! |

poole,

ykestl Kodu” elanik —

sat surma liiklus- “6nnetusel

Reedel, 5. deis. sai litkiusénnetusel surma §2-aastane Alvine Cluper. Ta

4 oli Shtul kl 4 patku lainud vila , pesti pithadekaarte ja tanavat iileta- > des jai auto ette. Surm oli silmapilk-

ne. Alvine Oluper elas ,Eesti Ke- dus". 7

Reedel, 19. detsembril kell 8 6. Tartu College's _ TANTS % BAAR x. SUUPISTED

ell Dall

Rese pr ALE ul te rial wee uate Felt, Pe EAE RN Pt

Tulge koik litkmed!

Be ees Pd lee

A A. Ryan:

XXXI aastakiik

Jat sdjasiiiidlastele ‘e ee : jatkub ke Reagani

Gal

Jaht sdjasiiiidlastele USA-s. jatkub.

ka uue presidendi R, Reagani ajal,

- selgus kohtuministeeriumi ertuuri. piiskomisjoni esimehe A. A. Ryani seletusest USA Eesti: Vabadusvaitle-

jate Liidu esimehele Ylo Ansonile weljapaeval, 4, detsembril Washing-

tonis. Kokkusaamisest pidi osa vat-

ma ka kirfastus ,,Vaba Eesti Séna" esiinees Paul Saar, kes aga kohale ei tilaud,

A. A, Ryan ei ole vastanud skiisi- musele, palju eestlasi on uurimise all, kuid markis tldarvuna umbes

309. Eriuurimiskomisjon toetub Suu:

rel maaral okupeeritud maadest saa-

dud KGB informatsioonile. Andmeid-

oui piiiitud koguda ka viliseesflastelt, milleks USA-s saadeti laiali kiisimus- lehtt ja Rootsis avaldati eesti ajaleh:

- tedes Kuulutust.

VELLO HELK “TAANIL RUUTEL

Taani kuninganna Margarethe IT

ai nimetanud Taani riigiarhiivi itlemarhivaari dr. phil. Vello Helk’i Dannebrogi ordu riiiitliks ruuthiris- t kandmise oigusega.

. nt iy. wk ; ; . 1 eat v eu . Sr pc arr ne eecay

Lennupiletid odavamaks

Air.Canada kuulutas valja talvise lennupiletite odavmiiigi, alandades sisemaal ja USA-sse lennu hindu ku- mi 3/"— normaalsest hinnast.

Alandatud hinnad on maksvad 17. Jaanuari ja 28. yeebruari vahel mitt dud jennupiletitelt kdéigisse sihtkoh- tadesse, valja arvatud Florida.

Piletite maksvuse l6pptahtpaevaks on l4 marts, milliseks ajaks tagasi- lend peab olema teostatud.

Reagani poeg abiellus

Tulevase USA presidendi R. Rea-

gani poez abiellus salajasel lauldtu-

sel treeningiilikonnas. Pruudi laula- |

luse riietuseks oli samuti treening- ulikond si#rikutega. R. Reagani poeg On balletitantsija. Peigrehe vane-

mad ei votnud laulatusest osa, Ru

Reagani abikaasa iitles ajakirjandu-

s€ esindajatele, et nad olid teadlikud »

poja abiellumis st.

Néidalake sonike

a ee SUBD, PD aipaceceniedagscsape assess i

r ne ta r ae oo ‘ Fr. a y a, cr .

ON

monstratsioonist osa votnud eestlasi.

“a aS ei ae ce

ue

rare

th

fe

: 7 ee a ete Th, soo . . eauae : <o ae ane So ike ag bee me ep ren th . i ; rea Pa Looe . owe wes . ot ; . we wa -

a es ae

bl el tol tole od . - Rael Le es Fe ed a ee Be eer FJ ee a rine frat Pee ow . 4 " erie bb =

pues r = 1 . a . Ree ror oa ee ty on : ar

annie poo a fre

ar, “4 oo pit ig : 7 oi wd

ae tn yet ky sara? ae = Watt te is ms ee Saran es oo AK ANS PRES SERS As Bo ot : vee 4 4 oh ie

ar: ; a a

cea

STEN MART cK Ae i, ae

Baek

a = : : ay eR : aS

m Be sak : : a ‘. ch .

< ~~ ey s ae

mae peo

. : ney eae ; i Oi iam » _ 4 a:

Noukopude ¥ Vene saatkond Ottawas politsel kaitse all. all a GG

Foto — H, Kivi

~ UKRAINA- BALT DEMONSTRATSIOON OTTAWAS —

Piihapiieval toimus Oltawas Uldise Iniméiguste Dekiaraisioont! ja koloniaalmaade iseseisvuse noudmist tactleva UN-i deklarat- sidoni 20. aastapaeva puhul Ukraina-Balti demonstratsioon Now

_kogude Litdu haardes asuvatele rahvastele iseseisvuse ja Nouke-

gude Liidu dekoloniseerimise noudmiseks, Demonstratsioont kor:

Demonstratsiconist osavotmiseks soitsid ukrainlased Otiawasse kokku 5 .bussiga -Forontost, St, Cathar- nesist ja Montrealist, kuna balti rah- vaste poolt vGtsid demonstratsico nist osa grupp eestlasi ja latlasi To- rontost ja Ottawast. Eestlaste Kesk- n6ukogu Kanadas esindusena vdttis demonsiratsiconist osa neli juhatuse liiget esimehe L. Leivatiga cesotsas

ja Toronto, Eest: Voitlejate, pool esi-

mees. H, Kivi.

Demonstratsiooniks koguneti DU- hapaevaks kella kaheks paeval parta- mendihoone ette hulgaliste plakati- tega, milledel nout: vabadust Eesti- le, Latile, Leedule ja Ukrainale. ok- ku oli demonstratsioonist osavatjaid

umbes 300. Kogunemisel parlamendi-

hoone ees esines lihikese.sonavotuga demonstratsioonl rainlaste esindaja O. Romanyshyn. Pemonstratsioonist osavotjaile kone- les endine valiskaubanduse minister M.- Wilson (konservatiiv) Torontost. Parlamendiliiget M. Wilsoni tutvus-

USA JAGAB VALISABI

ne Ameerika Uhendriikide Kongress Kinnitas valisabi programmi 5 mil-

’ jardi dollari ulaiuses. Valisabi- el an- ta Vi letnamile, Kuubale, Kambodsha-

le Ja Salvadorile. Suuremad Gigused

amtakse presidendile otsustamiseks,

kes ej ole otseselt Ameerika Uhend- riikide lithased.

_& Toronto Eatoni -kaubamajas kér-

valdati miliigilt iihed ‘jéulukaardid Kuna juutide poolt peeti neid halvus-

lavas, JOuiukaart kujutab. yanausu aut

Kirjulusega ,Meie vaesed juudid ole- neme tele jouluostudest. Kui . teie kristlased ei osta kiillaldaselt joulu- ktnke, siis-kannatame mele"

Maartite valmistaja ameerika kom- pani et pea oma tootetd juute hal-

SOIREE _ MONTE-CARLOS

30. jaanuaril, 1981.

a ee 0 ee “ak = 5 fie * . . “het r = ae sly a Rrteeth tor retreats Pacha mae, Le aah ua ; 2) ge i i

vustavateks, vaid naljakateks ja. on senini miltinud neid P6hja-Ameertka

jauluturul. Kanada esindaja - teatel

neid laos enam ei ole.

se Iraak ta Iraan ‘ndustuvad valisrii-

kidele kuuluvate laevade vabalt labi- laskmisega, mis on kinni peeiud S0- ja algusest saadik. UNO erisaadiku Olof Palme andmetel ulatub vilis-

riikidele kuuluvate kinnipeetud lae-

yade ary Ule kKuuekiimne. Laevatee

moéite kohta ul- .

| valdajaiks olid ukrainlased:ja sellega tihinesid: eestlased: ja litlased. 7

tas demonstratsioonist osavétjaile EKN abiesimees M: Epner, kes pa-

rast M. Wilsoni sOnavo6ttu tanas teda.

kénelema tulemise eest ja andis tile kolme balti rahva, ukraina ja valge- vene esindajate poolt UN-ile esitatud

Néukogude Liidu dekolomiseerimise

tuleb aga enne puhastada ja sellega _

kaasuvate kusimuste lahendamisega

ei ole veel alustatud. |

% Kolumbias oll maavarisemine, M15 naudis 30 inimohvrit. See juhtus sa- mas piirkonnas, kus 1875 a. said sur: ma 250 inimest maavarisemise tottu, * Poola. kommunistlik valitsus va-

pastas kaks kutseiihingu aktiivset lii-

get, kes olid vangisiaiud ritkliku sa-

laduste kaitsmise seaduse alusel. .

Kutsetthingud ahvardasid streikide- ga, kui nende juhte ei vabastata.

% N. Liidu valisministri abi L. Lyic- hev Agestus labiraakimistel USA de- legatsiconiga Madriidis inimdiguste kiisimuste dle ja l6i rusikaga lauale

_mitu korda 3 tundi kestnud koosole-

noude rae matu.

Parlamendihoone eest siirduti ron-

pikdigus pikemale demonstratsiooni-

ikorraldatud koosvubimisel,

le Vene saatkonna ette, Saatkonna hoone. ees oli tugev politsei kaitse. Demonstratsioonil hiliti. konekooris demonstratsiconi lovsungeid ,,Vaba- dust Ukrainale’, ;, Vabadust: Eestite",

»Vabadust Latile jne. Lopuks hei- | deti tanavale Néukogude Liidu lipp,

tallati seda jalgade alla ja l6puks re- biti tiikkideks. Demonstratsioont 16- petamisel Jau!sid ukrainiased oma rahvushiimni ja kogu protestiaval- dus lépetati .O’Canada laulmisega. Demonsiratsioonist esiiti repor- taazhi raadios ja seda. naidati Juhi

dalt TY-s.

kul. Afganistani ktisimuse paevakor- —

rale tulekul kordas ta juba varemalt esitatud ndéuet, et seda kusimust mitte arutada ja juhtum unustada.

4 Cadbury sokolaadivabriku tooted ldhevad kallimaks HinnatOusu poh- fuseks on kompanii presidendi tite- luse jirgi kakaovdi kallimaks minek. Sokolaaditahvli hinnaks on 35 cendl asemel uuest aastast 40 c. Kanada

teine suur sokolaaditédstus Nellson |

téstab samuti oma toodete hindu.

tr Toronto’ varviliste. aktivisti D. Lawsi sutidistatakse alkohoilseadu- se rikkumises. Aafrika Uhingu poolt

korraldajaks oli D. Laws, midi al- kohodiseid jooke 11 minutit hiljem kui oli see miitigiloal margitud.

se Raskeid eksimusi tulekaitse mii

‘ruste vastu on avastatud Las Vega- ses polenud M.G.M. hotellis, kus said surma 84 inimest. | -seintesse oli puuritud auke, mille kaudu voidi jalgida mingusaalls tol-

muvat tegevusi.

% Puna-Hiina kunstimuuseumi tooli- ne Jiang provintsis graveeris 28-s0- nalise ajaloolise luuletuse 1/5 tolll pikale juuksekarvale, . mikroskoopi ja oma enda tehtud erilisi t6driistu. Saladus sellele erili- sele oskusele olevat magada ‘killal daselt ja olla heas mecleolus.

mille

- Tulekindiatesse —

Ta kasutas