Balandiio 6, 1962

~ Socializmas ir Demokratija

Cheddi Jagan

| Brity Guianos Premjeras

(Tasa)

Mes galime skirtis nuo ji- sy kaip mes organizuojame savo . ekonominj gyvenimg. Jas turite kaip dominuojan- éia privatinio uzsiémimo fi- losofija, bet neuzmirskime, kad -jasy vystymasis vyko kitokioj -istorinéj epochoj, kuomet salygos — ekonomi- nés ir technologines —- buvo netokios, kokios dabar yra. Tatiau dabar yra_ pripazis- tama, kad inorint vystyti $a- I} pagal zmoniy’pageidavi- -mus,. Valstybé privalo loSsti

— platesne. role. Bet mes tik-

ral nesiskiriame nuo jisy

- musy politinjais siekiais, ku- riais yra — jsteigimas ir i8- laikymas demokratinio gy-

venimo biido. i; *

- A8S laiméjau savo vieta po-

litiniame gyvenime savo Sa-

‘lyie per tris visuotinus rin-

dangi zmoniy nedaug ir na- mine rinka maza, programa dé! industrializacijos turi

biti surista.su eksporto rin-

Komis, anks¢iau surastomis ir uztikrintomis. Todél mums privalu sudaryti pre-

kybines sutartis su vyriau-

sybémig ar privatiskomis agenturomis, kur tik mes ga- lime rasti rinky.

Ant galo, lai buna leista trumpai paliesti vieta, ku- ria mes tikimés uzimti pa- saulyje, kuomet tapsime e-

prigulmingi trumpoj ateity},

AS noriu vesti aktyvaus ne- utralumo politika. Kadangi musy problemos labai dide- dés, aS esu priverstas, kaip ir Indija ir nekuriog kitos neiSslVyYsclusios Salys, iesko- ti pagalbos visur, kur tik ga- lima gauti. AS nepriimsiu jo-

'kiy salygy, kurios rubeziuo-

‘kimus, A& neatéjau ji galiq/ ty 2moniy suverenuma. Mes

per. revoliucijag ar puég. A& tikiu j parlamentines parti- jas, Zodzio laisve, relizijos _ laisve, ij reguliarius ir teisin- . gus rinkimus, besaliska teis- _darysté ir neprigulminga ci-. _viline|tarnybg. Mane kalti-

na suokalbyje sunaikinti ma- Kurlame vistiek ssigepeim maza ly iom no Salies laisve. Teisybé yra | Salis negali vaidinti efekty-/ 1; ta, kad tie, kurie kaltina ma- |

neketiname biti prietilciu ar

baze kam nors kitam. As es. susirupines tiktai tuo- jautineémis mano sales so0- clalio ir ekonominio vysty-

mosi problemomis, AS nesi- interesuoju Saltuoju karu,

vios roles. Sensaciniy -ant-

ne, patys buvo atsakomingi, | galviy rasytojai kartais ne- kad plagios masés misy |tenka savo proto lyesvaros,

_ Zmoniy neturéjo ty laisviy. |

As kovojau uz tas laisves ir as, o ne kas kitas, pasiitliau

pirmas, kad Teisiy Bilius,.

garantuojas kiekvienam pi- lieciul jo pamatines teises. j- gkaitant teise turéti nuosa- vybe, sutvirtinta teise.ape- liuoti j teisma, bitu jterpta i Brity Guianos konstituci- ja. Tai aS zifiréjau, kad Sios — garantijos, kuriy niekur ki-

tur 510) srityj néra, ir kurtos |

nejeina j] ority parlamenta- rines tradicijas, bet kurios

remiasi mUsy paciy konsti-

| tucija, buty jterptos j musy _ Brity Guianos konstitucija. A& ketinu darbuotis, kad to- kios pat teisés panasiai bil- ty jtvirtintos j nepriklausi- mos Guianos konstitucija.

- Reikalinga prekyba oF parama : | Norint pravesti socialinly ir ekonominiy reformy pro- grama, kuriq aS turiu galvo- je del savo Salies, man rel- kia prekybos ir pagalbos. As jau nurodziau j reikalg pla- ‘ios industrializacijos, no- rint pagerinti Guianos zmo- niy kyvenimo standarta. Ka- vietg stodavo dedimtys ir Simtai kitu. - 1889 metais Romoje, toje patioje aiksteje, kur .zuvo didysis mokslininkas, jam - puvo pabtatytas paminklas.

kuomet uzmirsta Sita.

Tas nereiSkia, kad aS nesi- interesuosiu dvidesimto simt metio jvairiomis problemo- mis, iS kuriy nekurios vistiek pales ir mus, IStikro, mes 4iarime j ateit] su jsitikini- mu, kad laikui bégant mes uzZimsime savo vieta Jung- tinése Tautose, kurios atsto- vauja, ypatingai del mazy

tautu, ju nepriklausomybeés garantija. ir ateities vilt}. |

Mes zitirésime | visus pasau-

lio klausimus ir formuosime

savo nuomone taip, kaip fak- tai diktuos, nestodami nel vienon pusén i§ kalno. Kar-

‘tais mane klausia, kur as stoviu tam tikrais pasaulio.

kymas yra tas| kad uzsienine politika nesudaroma tustu- moje. Mes dar nesame nepri- pulmingi. Mes neturime uz- sieninés politikos dabartiniu metu ar diplomatiniy Salti- niy, kuriais buty galima pa-

klausimais. | r mano atsa-

siremti darant sprendimus.

Dabartiniu metu as negaliu atsakyti j tokius menamus klausimus, As galiu tiktal duoti jums principus, kurie bus mano vadovu. AS jauciu, kad mano Salis gali, dabarti-

niame bloky ir gruply pasau- lyje, vaidinti role siekiant |

geresnio susipratimo. tarp tauty. Tam tikra prasme, mes neturétume biiti nekva- lifikuoti tam. Mes esame ma-

ie

|

|

_. Liaudies Balsas

ga tauta, vyriausiai kilusi is afroazijatyu. Mes esame Lo- tyny Amerikoje, bet kalba- me angliskal ir turime tvirta, rys] su. Siaurés Amerika ir

_.|Brity Bendruomene. -

Pagrindiniy principy iSbandymas # | Pastaruoju metu savo kal-

boj' profesorius . Rostovas apibudino Amerikos politika

‘sgekantial:

“Mums diktuoja propozi- cija, kad Sis revoliucinis mo-

dernizacijos procesas bus lel-.

dziamas eiti pirmyn nepri- klausomai su didéjanciais zmoniy laisvés ‘laipsniais. Mes siekiame dviejy rezulta- ty: pirma, kad nepriklauso- mos tautos pasirodyty pa- saulio scenoje; antra, kad Kiekvienai tautail buty leista issidirbti iS savo kulturos ir savo ambiciiy tokia moder- niska draugija, kokios ji no-

‘Tai tokia ir mano ambici- ja dél mano Salies,

Taigi, mano atsilankymas Sioj Salyj, muUsy praSymas jusy pagalbos, yra bandy- mas pamatiniy = principy. Jungtiniy Valstijy vyriausy- be pareiské, kad jos susiru- pinimas yra plesti ir islaiky- ti demokratija, kad tarptau- tinlal demokratiniy saliy rel- kalai yra jos patios reika- las. Kas tuomet atsitinka, et zmones, pagalba tik- U

mE 4s - "1

ies

oniy rinkimy, — siekia’

socialistinés ekonominés sis- temos? Ar Jungtinés Valsti-

jis gerbs ta nutarima? Ar

jos duos pagalbg ir stengsis palaikyti tq demokratijq? Ar jos. sulaikys pagalbg rizikuo- damos, kad demokratija gali buti nuversta diktatorisko sukilimo, issaukto zmoniy skurdo? Ar Jungtiniy Vals- tijy vyriausybé pasiduos spaudimui grupiy, kurios eg- aistuoja joj pacioj, kaip ir visose kitose’ vyriausybése, ir stengsis islaikyti kapitaliz-

‘ma paaukojant demokratija,

kuriqg taip ilpat gina? Netriksta, net ir sioj ga- lyi, galvotoju, mokslinniku, kurie sako, kad kuomet. Jungtiniy Valstijy vyriausy- bé naudoja zodj “demokrati- ja”, ji tikrenybéje turi min- tyje kapitalizma. Jeigu. tie zmonés teisingi, tuomet mes

negalime tikétis pagalbos,.

kadangi nors mes tuo tarpu esame tariamai geniali de- mokratija, tuo pat laiku esa- me taipgi socialisting,

Anks¢iau ar véliau, Sis

klausimas turés biti 18ais-.

kintas jiisy paciy administ-, racijos. Istorija parinko ma- no paties maza Salj biti fo- kusu Sios problemos. Nuta- rimas turi biti padarytas ir padarytas demonstratyvial. Istikro, dZentelmenai, tai ne musu supratimas apie de- mokratijg, kuri yra dabar

ant svarstykliu, o jusy.

Pres - Istorinis Motery Gyvenimas —

C, Rimkiené |

Nediiirint. kick ‘dvasiskiai dar vis tvirtina, kad koks ta!

visagalis dievas sutveré ze-

me ir visus gyvus daiktus to- kiais tobulais kokie jie Sian- dien yra ir magaryciom su-

tvére Adomg ir leva, bet tas.

viskas prieStarauja mokslo déesniams. Moxslas rodo, kad misy zemei éme milijonus mety ateiti i Siy dieny iSvaiz- da. O labiau Zmogaus i&si-

vystymui. [storikal, .kaip |

Tayleris, Morganas, F. En- eelsas ir kiti, kurie rinko 2i- nlas apie priesistoriniy zmo- niy gyvenimg ir paprocius. Tatai labaj vaizdingai apra- sé Augustas Bebelis knygo- je “Moteris. ir Socializmas’.

Kad viska paduoti kaip pa-’

raSyta, reikéty visq knyga perspausdinti. AS gi bandy- siu paduoti tik svarbesnius ivykius ty laiky gyvenimo. Pirmieji Zmonés Siltuose kraStuose, kur khi- matas buvo palankus, nes nemokéjo tada dar pasiga- minti drabuziy, tal visi buve nuogi, Maitinosi tuo ka ra- do zeméje, miskuose: zole, Saknim, uogom ir t. t. Lyti- nis gyvenimas buvo bendras. Visi vyrai buvo visy motery ir. visos moterys buvo visy vyry. Gime vaikai buvo. tik motinu vaikai ir jy glohoje.

fés teisés,

gyveno |

Tada moterys atlikdavo sun- kiausius darbus ir neziurint to,.jautési laimingos, Jos tankiai buvo. tvirtesneés ir darbstesnés uz vyrus. Jy kiunas buvo kur kas grazes- nis. Jos neSé tokio pat sun- kumo nasta kaip ir vyral. ir kartais jos galéjo nesti ar vilkti tiek kiek nese ar vilko du vyrai, Kartais vyrai mus- davo moteris 18 pavydo, bet neretal atsitikdavo, kad ir

vyrai gaudavo lupti nuo mo-

tery. _Moterys parupino ir paruo- $6 maista ir aukléjo vaikus. rlotina tapo Seimynos galva ir tokiu bidu gime motinys- kurios per igus amzius buvo Sseimynos ir pa- veldéjimo pamatu, Jos ture- jo balsa susirinkimuose ir posedziuose svarstant Ssel- mos reikalus. — ; Laikui bégant gentés pra- déjo suprasti, kad toks bend- ras lytinis gyvenimas kenkia zmonems. Karta susauké su- sirinkimg ir nutaré, kad rei- kia bendrijg paskirstyti | sa- kas, ir Joms dave gyvy ir ne- gyvy sutverimy vardus, ktaip tai: drieZas, ziurké, lietus ir t.t. Vyras nepriva- lo vesti moters 1S tos pacios Sakos, pavyzdin vyras is Ziurkés Sakos turi rasti sau

Puslapis 7

moteri if drieZo Sakos. Ir nuo tada prasidéjo porinis | eyvenimas. Jie neturéjo ras- tisky jstatymy, bet iStikimat

pildé jgyventus paprocius.

Tat griztant prie Adomo ir Ievos, istorikai mano, kad tai paéjo is bendrijy vardy. Buvo. tai ne atskiru asmeny vardai, bet visos gentés ar seimynos, kaip: Adomo bend rija ar Jevos bendrija. |

Kol dar gyvenimo. produk-

ty i8dirbysté buvo ant Ze-

mesnio laispnio ir pakakda- vo vien tik paprastiems Zmo- gaus reikalams, tal vyrai ir moterys darbStumu apskri-. tai imant, buvo vienodi ir ta laikotarp} istorikal pripa#i- no primityviu komunizmu.

_ Gyvenimas slinko, zmogus ismoko pasidaryti ugnj, ve- liau pasidaré lanka ir vilydcig | su kuriy pagalba galéjo sék- mingail medzioti maistq. Pri- — sijaukino gyvulius, isrado puoda, tada pradéjo naudoti prijaukinty gyvuliy . pienga. Pradejo pasigaminti Jran- kius iS akmens ir taip su lai- ku reikéjo pasidalinti dar- bais. Vyrai liko paskirti Zu- vauti, medziot ir aukleti gy- vulius ir po biskj vyrai pra- déjo uzimti pirmenybe. Pa-

sidauginus produktams, jie

pradéjo savintis visq, turta ir liko ponai ir Seimininkai. Bet émé ilgus amZius iki atéjo | industrine gadyne ir nustu- mé moteris } vergija. |

Labai idomi Si Zmoniy is-

torija, Reikés pakalbéti anie |

tai, kaip vyras pavergé mo- ter] ir veliau pats liko ver- Pas. |

SDKLSP Draugiios nontroles Raportas

Suny ir Duktery Kanados

Lietuviy Savitarpines PaSal-

| pos Draugijos Centro Pildo-

mojo Komiteto finansinés apyvartos vedamose knygo-

se, laikotarpy nyo sausio 1. |d. iki kovo 31 d. 1962 m., padaryta revizija ir rasta se- | kandiai:. |

Pajamy tureta. | PaSalpos fonde $1,757.98 Pomirtinés fonde 369.47 Atsargos fonde ?°° “0

Islaidy tureta: Is Pasalpos f. 18 Pomirtinés f. ‘ Ig Atsargos f. 902.71

Kovo 31 d, 1962. m. Drau- © sjjos fonduose buvo: _ PasSalpos fonde $6,000.41 Pomirtinés fonde 4,600.66 Atsargos fonde 3,128.26

Viso pinigais $14,379.33

Kanados valdzios bony: Is Pasalpos fondo $2,000.00 . 18 Pomirtinés f. 11,000.00 Komiteto kaucijos 550.00 -Bendrai viso' $27,929.33 -Kontrolés komisija:

T. Rimdiius

P. Karpavicius

K. Kilikevi¢ius

$1,015.50

120.00