@ Pusiapis

; * s . = hh owe ” bir: mm crn 8 Sn le ll lel el = 0 Fah Tr * ileal a . . . ' . r Mi : K . . r

—-§, GalberStatas Biologijos moksly kandidatas

7 Gyvany ir iaibasins -

- Psichikos |

al

_-ehikos.

| nektaru,

- smegeny pusrutuhy Zievé

Miguoty stuburiniy gyviiny| smegeny dalimi. [Slavéjusi ir

ivolincija (Tasa)

sivolaikiniad tyrinétojai, remdamiesi objektyviais ty- rimals, atmeta visuomeniniy

: vabzdiiy | ir visy kitu gyvuny

-antropomorfin} elpsenos ais- kinima, nesuZmogina jy psi- ‘Visi sudétingi jy veiksmai — statyba, prieaug

lio priezitra, “karat’, ‘“ver- — gove”, “darzininkysté”’, ama- ry slaugymas — néra sqmo-’

ningi, o instinktyviis. . O

skruzdziu “kalba”

ba”, tam t riuo jos nurodo Ziedus su jy atstuma bei kryptj — visa tai néra kalba

. tmogaus kalbos supratimu,

o instinktyvaus siekimo at-

likti tam tikra veiksma, per- | — duoti

savo psichikos bikle kitiems tos patios riisies at-

stovams rezultatas.

- Stuburiniai kaip aukadiau-,

siai organizuota gyviinu gru-

pé turi labiausial centrali- ;

zuota nervy sistema, suside-

| dancia is galvos bei nugaros

smegeny, geral islavéjusius

jutimo organus bei gausiai

Inervuota raumeny sistema. Visa tal tobuléjo ir vystési evohucijos bivyje, stuburi-

-niams gyviinams peréjus is vandens } sausum@g ir uzval-

dant vis naujas zemés pavir- Slaus erdves. Veikiant aplin- kaj ir vykstant atrankai, gy-

vunai prisitaiké prie ivairiau-.

siy gyvenimo salygy, tobulé-

jo ju organy sistemos, dau- gelis organy pakito, atsira-

do kokybiskai nauji organai, tobulejo ir darési sudétinges. ne yy elgsena, tobuléjo jy nervy sistema, Ypaé iSlavéjo ju galvos biausiai —- jauniausioji, bet Kartu ir sudétingiausioji jos Gals ~—- priekiniy galvos kurl nuolat dideja,. pas 2in- duolius émé raukslétis ir vis deugiau apgaubti ir uzdeng-

i Zemutiniuosius galvos sme |

-geny aukstus, Didedama reiksmingesné.

Zievé darési

slu organizmo ir aplinkos santykiy reguliatoriumi. J} reguliuoja visy organy veik-

la, fiziologine bikle bei me- | diiagy apykaita ir virsta in- --dividualinio -aktyviu veiksniy centru-

patyrimo bei . Zuvy kaip zemiausiai orga-

grupés elgsena yra daugiau-

sla Instinktyvi. Sie instink-

tal sicjasi su totiais esmi-

nlais Zuvy biologijos proce- sais, kaip nerdtas, mityba, ‘Savigyna. Kai Kurlos AUVYE

lytéjimo bei uoslés organy — ¢éluptu- _-véliy — pagalba, biciy “kal- : tikras Sokis, ku-

a a

smegenys, o la- i

| — organizmy | . gyvenime, Ji virto aukSéian-

nersto tivetiy atheka sudétin-

gas migracijas. Kitos ripi-

nasi savo ikreliais, iskasda-

|mos jiems duobutes grunte,

Toks pat instinktyvus veiks- mas yra ir grobio gaudy- mas, kaj kuriy zuvy gebéji- mas signalizuoti garsu. Zu-

vys daugiausia vadovaujasi|.

uoslés, skonio jutimais. Be to jos vadovaujasi ir lytéji- mo, temperatiiros, ‘regéjimo ir kaip neseniai lrodyta, mit S08 Jutimais.

Klausos jutimg 1. P. Fro- lovas taip nustaté. Akvariu- me, kuriame plaukiojo Zu- vys, jis jtaisé telefono rage- li, kuris suskambédavo pries paleidziant. elektros srove. Mazdaug po keturiasdeSimt suderinimy Zuvys, isgirdu- sios telefono plaukdavo nuo tos vietos, kurioje jas istikdavo elekt- ros sMugis ir sr oves nepalel- dus.

Zuvys turi vadinamaja S0- nine hnija, kurios pagalba tobulai - pagauna riimiskus vandens virpesius (vibraci- jas), Jy déka jos gerai orien- tuojasi vandenyje ir jautia povandeninius kunus, kliu- tis, | : Nors. priekinés zuvy gal- vos smegenys cilpnal isiave- jusios ir zuvys, neskaitant rykliy, zievés dar neturl, vis tik jos sugeba jgaut) kai ku- riues -paprasciausius jgu- dzius. a

Amfibijos, panagiai taip kaip ir Zuvys, dar neturi Zie- ves, nors turl penkias galvos smegeny dalis, Jy salyginiai rvsiai taip pat inertiski, né- ra plastiski, taip pat mazal pakinta. Amfibijos, -prieSin- gail zuvims, lablau vadovau- jasi regéjimu negu uosle, Ju !lausa veriau islavejusi kaip

Zuvy. Sintetiniai procesai to-.

bulesni, nes amfibijos jau rupinasi savo jaunikiiais, su- daro hizdus is lapy ir dumb-

‘llo. Taéiau $i veikla yra in- | stinktyvi, nes, pasalinus di- dzigsias smegenis, amfibijos

Sia savo veikla- tebetesia. Ropliai jau turi geriau is-

lavéjusius galvos smegenis,

Jau turi zieves uzuomazga. Jie yra judresni, aktyvesni, eaudo smarkial besipriesi- nant) grobj, o tal rodo, kad jy analitiné — sintetiné veik- la sudétingesné negu amfi- bijy. )

Priekinés paukséiy | pickets smegenys Zymiai geriau isla- véjusios negu ropliy. Jos vir- tusios didZiausiaja. galvos

pozieviné priekiniy pusrutu-

‘liy dalis bei pati-zievé, joje

daug nerviniy lasteliy. Priekiniai pauks¢iy galvos

smegeny pusrutuliai iSlavé-

jo kartu su bendru organiza-

— reflektoriné veikla,

skambuti,

- fLiaudies Balsas :

cijos ‘pakilimu. Ypac iSlavée- {je regéjimo ir klausos juti-

mai. Lizdy krovimas, grobio gaudymas, kity gyviny ir zmogaus garsy imitavimas

rodo sudétingg, sintetineg bel. \ konstrukiyvia paukseiy verk

lg. PaukSdciy. slopinimo pro-

cesal iSlavéje geriau kaip ropliy. Jie geriau wz amfibi- jas ar roplius diferencijuoja

dirgiklius, perdirba dirgikhy signaline reikSme, Paukscial gali ismokti pazinti Sautuvg, pinkles ir pan.

‘Binduoliy elgsena yra su- détingiausia, Jy paichinéje veiklojé vis labiau Salia in- stinkty pasireiSkia salygine su- kaupiamas individualinis pa- tyrimas. Apvaldant Zemés

pavirsiaus erdves — sausu-

mq, vandens, atmosferg, }- vairias klimato zonas -—— at-

sirado jvairios judéjimo for-

mos:..bégimas, plaukimas, laipiojimas mediiais ir pan., islavéjo jutimo organal, ner- vy sistema. Panagrinéjus. j-

vairiy zinduolry bury atsto-

vus, pvz., trius}], sun], bez- dzione, pastebimas laipsnis-

|kas galvos. smegeny Zlevés

didéjimas, jos rawksléjima- sis, zievég lauky, centry dil- ferenciacija ir tarpeentn ny rysiy gauséjimas.,

lvairius sudétingus dirgik- lus geriau sintetina bezdzio- né, nes geriau islavejusios jos. galiinés ir tobulesnis }-

‘{ vairly jutimo organy pagau-

ty jutimy koordinavimas. Jos lengvai sudaro antros, treciog ellés salyginius ref- leksus. Kokybiskai skirting! darosi ir instinktai, Nagrinédami zmogaus kil- més prodlema, mokslininkai ypatingai démes} kreipé j bezdzioniy elgsena, kuria ty-

/ rinéjo ne tik eksperimentine-

se salygose, laboratorljose, zoologijos soduose, — bet in gamtoje. |

Aukstas beZdziontu nervi-

nés veiklos lygis paaiskina-

mas jy gyvenimu bandomis, ryvenimu dviejose aplinkose ——- medziuose ir ant zemes,

eebejimu misti visokeriopy

maistu, supanclos gyvunijos bel augmenijos jvairumu,

prie kurio bezdzionés turéjo

prisitalkyti. [vairus maistas — uogos, valsiat, lapai, pum- pural, sakniastiebiai, vahbz- dziai, jy lervos, pauk&tiy ktausinial, medus, —- sudeé- tingas Sic maisto ieskojimas, maisto objekty paruoSimas — islukstenimas, iSehaudy- mas, valgomujy daliy suradi- mas — turejo smarkiaj isla- vinti beZdzioniy-jutimus bei Wy .analitinius gebéjimus. Margame atoerazy fone tu-

rejo iSlavéti bezdzioniy re-

géjimas. Visa tai turéjo. pa-

veikti jy gebéjimg orientuo-.

tis, islavinti vadinamaji

orientacinj — tirlamaj] re- |.

fleksa. : Zymus tarybinig - 200Ysi-

chologas N. Voitonis, tyriné-

jes zmogaus intelekto pries- istorijg ir ispagringjes zmo-

aus deste proceso Dpiologi- nes prielaidas, jrodé, kad-ti- riamasis refleksas, budingas ir Zemesniems gyvinams ir’ daugiausiai susijes Su Mals- to ieSkojimu, jau Zemesnése beZdzionése atsipalaidavo nuo maisto ieSkojimo, Jos at-

kreipia démesj j bet kurig

naujove, nauja objekta ap-

linkoje, jau nebeturinéius jo-

kio rySio su maistu. Ig bez- dzionés sudétingo maisto ap- dirbimo biido kito noras ma- nipuliuoti daiktais, juos, ignarstyti, rasti juose ka nors nauja, paveikti juos, Taip atsirado smalsumas,

noras tyrinéti objektus, pa-

astréjo démesys, zymiaj issi- plété praktiné analize. Sekantis orientacinés-ti- riamosios veiklog etapas, N. Voitonio nuomone, yra deé- mesio nukreipimas ne tik ]

atskirus objektus, bet ir ]

ju issidéstymo erdvéje san- tykius, siekimas vienu daik- tu paveikti kita, Bezdzioné sugeba Jazda paimti jauka, esant] uz pertvaros. Taciau sintetiné veikla Zemesnése bezdzionése dar silpna: Jos isnarsto, sugriauna sudétin- gesn] objekta, bet beveik niekada jo nesujungia, nepa-

taiso. Jauko paémimas laz-.

da tap: pat nebuvo sponta- niskas, o pasiektas po tam tikros mankstos. Tai rodo, kad ir zmogaus jrankio nau- dojimo prieSistorijoje buvo atsitiktinaj manipuliuojama tam tikrais daiktais ir atsi- tiktinal, bet vykKusiai juos panaudojus ir panasiose ap-

linkybése tai pakartojus, ty.

paciaj aplinkai treniruojant, buvo pradéta naudotis jais kaip jrankiais tam, kad bu-

ty paveiktj kiti daiktai.

Sis gebéjimas panaudoti daiktus . kaip laikino pobi- dzio jrankius yra zymial ge-

riau islavéjes aukstesniyju

bezdzioniy tarpe. Aukstes- nloslos bezdzionés ir gamto- je. atlieka konstruktyvia veiklg, sujungdamos jvairius daiktus, ‘jsiruosia sau guo- lius nakvynei medzZiuose ar- ba ant zemeés. Silos dar in- stinktyvios veiklos ir mani- puliavimo daiktais pagrindu

bezdzionés pradeda naudotis:

daikiais kaip padargais, j- rankiais Jau patyrimo isda- voje. Si veikla ir yra ta pries- darbiné gyviiny veikla, vir- tusi biologiniu pagrindu pir- mosioms primityvioms zmo- faus proteviu darbo ia moms.

Bezdzioniy mastymas yra. tik elementarinis, pagristas reneralizuotais rece yino vaizdiniais. BeZdzioné, rem- damasi vaizdiniais, mintyse suderinti savo veiksmy, pvz., sudurti dvieju lazdy, jet su viena ji negali pasiekti Jau- ko, be méginimy negali. - Vadinasi, tikros darbo

Velklos bezdzionés negali is-.

vystyti, nes jos negali. min- tyse konstruoti savo veiks- my. Tue tarpu zmogaus dar- bo esminis poZymis yra jo

vartyti |

dzetinius tankerius,

‘kalbos,

Geyniés 6, 1960

Tary Lietuvos Unijas

Smarkial [Saugusios

-Neseniaj atsibuvo Taryby . Lietuvos profesiniy sajungy (unijy) suvaziavimas, Is mandaty. komisijos pivmi- ninko drg, A. Balsio pranesi- mo matyti, kaip smarkiai profesinés ea jungos Saugus. sios,

A. Balsys savo pranesime sako: | “Lietuvos profeajungy, V

{suvaziavime vienas delegas |

tas atstovauja 2,150 profsg- jungos nariy. Delegatai j su- vaziavima buvo renkami res- publikinése ir grupinése kon- ferencijose. ISrinkt; 255 de- legatai, kurie atstovauja

590,000 profsajungos nariy |

—- 100,000 daugiau, negu IV suvaziavime”’, , Is ty 200 delegaty, 172 ko- munistai larba kandidatai i komunisty partija. - : Apie delegaty issilavini- ma, draugas Balsys sako:

‘Daugiau kaip 50 procen- | ty delegatu turi aukst3}i ir nehaigta aukstall iSsila vini- ma.” ) ; Suviazvime dalyvavo 39° TSRS ir Lietuvos AukS¢éiau- slujy taryby deputatai, 38 miesty, rajony ir apylinkiy

taryby deputatai.

Kaip matome, Lietuvos darbo Zmonés gerai organi- zuoti, .aukStai iSkile Salies tvarkyme ir valdyme. |

OMAHA, — ~~ Jungtiniy Valstijy Strategine Oro Ko- manda sako, kad ji plannoja isteigti skrajojancius ko-

)mandos postus, kad jie he-

buty sunaikinti jiems esant savo stabuose ant zemés. Komandieriaj bisig pa- krauti j tris transportinius kurie bus paversti Stabais, ir skraidysia padangése, palai-

kydami rySius per radija su.’

generaliniu stabu,

planavimas 18 anksto. Bez- | dzionés sustojo prie savoky sudarymo slenkscio, Is pra- eities jose pasiliekantieji ge- neralizuoti regéjimo vaizdi-

nial yra tik savoky analogai, .

o ne tikros savokos, kuriy negalima sudaryti be Zodziy, Bezdzioniy sukelia- mj garsai kokybiskai skua- si nuo kalbos, nes jie yra j- ginti, o ne ismokstami, ab- strakeijy jie dar neisreiskia.

Tik istoriniame visuomeninio darbo procese atsirado zmo-

gaus kalba. Dar labiau padi- dejo galvos smegeny Zievé. Zmogaus fiziologinéje nervy veikloje atsirado antroji sig- . naliné sistema, Salia konk- retaus “‘mastymo” | nlais atsirado Zmogaus savo- kos, abstrakcijos, tikrai_ zmogiskas mastymas, samo- né, budingg tik jau vienam amogul. |

vaizdi-.