‘oinen kaappaus runsaan vuoden aikana Sotilaat ottivat | vallan Nigeriassa

Abidjan, Norsunluurannik- ko — Sotilaat kaappasivat val- lan Nigeriassa, jota johti ken- raalimajuri Muhammad Buha- rin sotilashallitus. Asiasta il- moitti tuntematon upseeri Nige- rian valtion radiossa 27.8.

Kenraalimajuri Buhari kaappasi vallan vuoden 1983 Viimeisena pdivéna ja kaatoi nain vaaleilla valitun president- ti Shehu Shagarin siviilihalli- tuksen.

Nigerialainen upseeri _ il- moitti, etta maata johtamaan oli asetettu korkein sotilasneuvos- to. Han perusteli kaappausta silla, etta Buharin hallinto oli ollut liian hidas toteuttamaan uudistuksia maassa.

- Nigerian satamat ja len- tokentat on suljettu toistaiseksi, upseeri ilmoitti.

Pariisissa Ranskan kansain-

valinen telepalvelu ilmoitti, etta

Kirjeet, vetoomukset ja julkisuus ovat tehokkaita aseita unohdettujen vankien oikeuksia puolustettaessa. Niiden voimalla kansainvali- nen ihmisoikeusjarjest6 Am- nesty International arvioi va- pauttaneensa yli 25 000 po- liittista tai mielipidevankia vuoden 1961 jalkeen.

Amnesty arvioi parhail- laan toimintansa suuntalinjo- ja ja suunnittelee tulevia kampanjoitaan § Espoossa, jossa on sunnuntaihin saakka koolla jarjest6n kansainvali- nen edustajainkokous.

—Mitéan suurempia muu- toksia jarjest6n toimintata- poihin ei ole suunnitteilla, kertoo Amnestyn lehdist6- sihteeri David Laulicht Lon- toosta. Yritamme pikemmin- kin toimia entisté tehok- kaammin ja paremmin.,

Edustajainkokous on sul- jettu yleisdélta, koska esilla on myés yksil6tapauksia jar- jestén toiminnasta ihmisoi- keuksien hyvaksi. Mukana on nelisen sataa Ammnestyn jasenté eri puolilta maail- maa. Edustajainkokous on jarjestén ylin paattava elin, joka valitsee myés jarjestén yhdeksanjasenisen johtokun- an.

Amnestyn toiminta on vii- me aikoina laajentunut voi- makkaasti myés kehitysmai- hin. Espoossa kokouksessa ovat mukana Aasian, Lahi- idan, Afrikan seka Pohjois- ja Etelé-Amerikan alueiden yhteysvastaavat. |

—Jokainen Ammestyyn liittyva tietaa, millaisia riske- ja ottaa mukaan tullessaan, Sylvia Beales toteaa. Silti hallitukset sietavat toimin- taamme harvinaisen hyvin.

Afrikkaa edustava Gerson Gu-Konu kertoo esimerkke- ja siita, miten hallitukset

puhelinyhteydet Eurooppaan ja Nigerian valilla. ovat olleet poikki 27.8. lahtien.

Israelin radioamatd6rin Michael Gurduksen mukaan Nigerian paakaupungin Lagos- in radiossa puhunut upseeri oll ilmoittanut tittelikseen ja ni- mekseen prikaatinkenraali Jos- hua Dogoniaro.

LAGOSISSA RAUHALLISTA

Lantisten diplomaattildhtei- den mukaan Lagosissa oli rau- hallista kaappauksen jalkeen. Paakaupunkiin oli maaratty yon ajaksi ulkonaliikkumiskiel- lo.

Nigeriajossa on 90 miljoo- naa asukasta, on Afrikan vaki- rikkain valtio. Se on myés rik- kain éljyteollisuutensa ansios- ta.

Nigeria itsendistyi

jopa etsivat yhteytta Amnes- tyyn.

—Jarjest6n kansainvalinen luottamus on niin suuri, etta hallitukset haluavat joskus kayttéa hyvakseen sita. Niin- pa Afnikassa Amnestylta on pyydetty erdalle hallitukselle todistusta siita, ettei maata mainita jarjest6n luetteloissa ihmisoikeuksien rikkojista.

—Joskus hallitukset eh- dottavat Amnestyn osaston perustamista osoittaakseen, ettei heidin maassaan tapah- du ihmisoikeusrikkomuksia.

Kolme tasoa

Amnesty toimii unohdet- tujen vankien hyvaksi kol- mella tasolla. Mielipidevan- geille se vaatii valiténta ja ehdotonta vapauttamista. Mielipidevankeja ovat nake- mystensa, thonvarinsa, suku- puolensa, etnisen alkuperan- sd, kielensé tai uskontonsa vuoksi vangitut.

Polittisille vangeille Am- nesty pyrkii takaamaan puo- lueettoman ja pikaisen oi- keudenkaynnin. Kolmas ryh- ma ovat kaikki vangit. Hei- din kohdallaan Amnesty vastustaa kuolemantuomiota ja kidutusta samoin kuin muuta alentavaa kohtelua.

—Emme puolusta vankien nakemyksia, vaan heidan oi- keuksiaan, tiivistaa lehdisté- sihteen Laulicht. Koko toi- minnan péaperiaate on van- gin etu. |

Kaytannéssa se tarkoittaa usein varovaisuutta. Joskus vangin nimen julkaiseminen voi vain vaikeuttaa hanen ti- lannettaan.

—Guineassa Amnesty vaati kokonaisen vankilan olojen parantamista, kun yk- sittaisia vankeja ei voitu mainita nimelta, Gerson Gu- Konu selvittaa.

Kaapauksessa syrjaytetty kenraalimajuri Muhammed Buhari ehtl johtaa Nigeriaa 18 kuukautta.

Ison-Britannian vallasta ja u- seat vallankaappaukset seka verinen sisallissota 1967-70 ovat sen jalkeen jarisyttaneet tata Lansi-Afrikassa sijaitse- vaa maata-:

KEHITYS- SUUNNITELMAT PETTAVAT

Nigerian 25-vuotinen itse- naisyys on vailankaappausten kirjomaa: nyt tehty vallankaap- paus on jo kuudes. Edellinen vallankaappaus maassa tehtiin vuosien 1983-1984 vaihteessa. Silloin valta siirtyi siviilihalli- tukselta sotilaille ja kenraali- majuri Mohammad Buhari soti- lasneuvostoineen otti maan joh- toonsa siviilipresidentti Shehu Shagarilta.

Buharin kaudella Nigeriaa on hallittu tiukoin ohjaksin.Al- kajaisiksi sotilasneuvosto lak- kautti perustuslain, hajotti po- liittiset puolueet ja aloitti voi- makkaan kurinpalautuksen kor- ruptiosta ja talouden saattami- seksi jaloilleen.

Osansa kurinpalautuksesta saivat sittemmin myés lehdisté, joka maarattiin sensuuriin ke- vaalla 1984. Saman vuoden kesalla sotilaat ottivat kaytt6on kuolemanrangaistuksen, johon Saatettiin tuomita mm. tuho- poltosta.

Poliittisten tapahtumien ta- ustalla on Nigerian pettymys

siihen, ettei se ole runsaista 6l-

jyvaroistaan huolimatta vauras-

a

tunut odotetuula tavalla. Oljyn arvaamattomat markkinahei- lahtelut ovat vieneet pohjan maan kunnianhimoisilta kehi- tyssuunnitelmilta.

Nigeria teki 70-luvun lopul- la kehityssuunnitelmansa juurl Oljyn varaan, Tuolla vuosikym- menella Nigerian é6ljytuotanto kasvoikin eritt#in ripeasti ja siita tuli 6ljynviejamaiden jar- jeston Opecin neljanneksi suu- rin tuottajamaa.

Nigerian talouskasvu oli 70- luvulla Afrikan nopeita. Oljysta saatiin ajoittain 45 prosenttia maan bruttokansantuotteesta. Valtaosa maan tyOvoimasta saa kuitenkin elantonsa maatalou- desta, eika Sljyn tuoma nopea hyvinvointi ulottunut heihin as- ti.

Nigeria teki 70-luvulla kehi- tyssuunnitelmia joiden oli maa- ra ratkaista elintarviketuotan- non ongelmat ja lisata nain myOs vaest6n enemmist6n hy- vinvointia. 80-luvun alussa oli jo selvaa, ettei Gljykauppa kas- vaisi odotetulla tavalla ja suun- nitelmat jouduttiin jaadytta- maan.

Traagisimmin ovat muutok- sen kokeneet ne miljoonat siir- tolaiset, jotka 70-luvulla muut- tivat kdyhista naapurimaista

*

Nigeriaan Oljyvaurauden hou-

kemikaalijutun taustalla”

Moskova — Ronald Reaga-

nin turvallisuuspoliittinen neu-_

vonantaja Robert McFarlane ja Valkoisen talon henkilékunta- paallikk6 Donald Regan keksi- vat tarinan Moskovassa olevien yhdysvaltalaisten diplomaatti- en pdlyttamisesta jaljitt6mista helpottavalla kemiailisella pul- verilla, vaittaa Juri Harlamov Pravdan kansainvalisessa kat- sauksessa.

Ranskalaisen uutistoimisto AFP:n tietoihin viitaten Har- lamov kertoo, etta asialla oli

McFarlanen ja Reganin johta- ma erikoisryhma. USA:n Mos- kovan suurlahetystd vaitti as- ken, ettd mm. amerikkalaisten diplomaattien autoihin on suth- kutettu kemikaalia, joka voi- daan erikoislaitteilla jaljittaa. Harlamovin mukaan vait- teen takana on harhautusliike, jolla halutaan siirtéa yleisen mielipiteen kiinnostus pois Yh- dysvaltojen ydinkokeista tilan- teessa, jossa Neuvostoliitto on yksipuolisesti ilmoittanut j44a- dyttavansd4 omat ydinkoneensa.

Suomen valtion lentoyhtié Finnairilla oli viime vuosi enna- tykselliinen. Ensimmaista ker- taa yhtion historian aikana mat- kustajia oli yli 3,5 miljoonaa ja liikevaihto yli 3 miljardia mark- kaa. Voittoa Finnair-konseerni tuotti 5 miljoonaa markkaa. Yh- ti6n taloudellinen selkaranka, Euroopan saéanndllinen reittilii- kenne, kasvoi 10 prosenttia ja kotimaan liikenne 8 prosenttia. Finnair myi paatuotteitaan eli tonnikilometrejé 11 prosenttia enemman kuin edellisvuonna. Kun tarjontaa kasvatettiin vain 6 prosenttia, lensivat koneet en- tista taydempina. Suurimman kasvun yhti6 kerasi tilauslento- likenteesta, minka4 madara kas- vol perati viidenneksen.

Suomi lisaa pakotteitaan

Suomen hallitus on paatta- nyt lisaté Etela-Afrikan vastai- sia pakotteitaan. Hallitus val- mistelee Etela-Afrikkaan suun- tautuvien investointien, laino- jen ja leasing-toiminnan seka patenttien ja lisenssien pyynnin kieltamistaé. Rajoituksia puuha- taan myds monille muillekin aloille, kuten urheilu-, kulttuuri- ja tiedesuhteisiin. Hallituksen nyt tekema paatds on periaate- paatos, jonka mukaan lainsda- dantoa ryhdytéan valmistele- maan eteenpain. Kyseessa on valtuuslaki, jonka hyvaksymi- nen edellyttéa eduskunnassa viiden kuudesosan enemmist6a.

kuttelemina.

Nigeria karkotti kaksi mil- jJoonaa _ Siirtolaista kevaalla 1983, kun 6ljyn kysynta4 maa- ilmanmarkkinoilla vaheni ja tyottomyys Nigeriassa kasvoi. Valtaosa siirtolaisista oli tullut Ghanasta ja heidat karkotettiin takaisin kotimaahansa.

Kevaalla 1984 Nigeria kar- kotti viela 6,000 siirtolaista ja tana kevaana sotilashallitus il- moitti avaavansa maan suljetut rajat, jotta 700,000 siirtolaista paasisi lahtemaan Nigeriasta.

Tyottomyys

Suomessa

Tydéttomyys lisaantyi heina- kuussa kesakuuhun verrattuna: noin 8,000 henkildlla ja edellis- vuoden heinakuuhun verrattuna noin 5,000 henkildlla. Tyévoi- maministeri6n katsauksen mu- kaan Suomessa oli heinakuun lopussa 135,400 tyétonta, mika on 5,1 prosenttia ty6voimasta. Tyévoimaministerion mukaan kasvu johtui lomautusten li- sdantymisesta heindkuussa. A- lueellisesti tyétt6myys lisaantyi eniten Helsingin ja Tampereen ty6voimapliireissa. Tyéttémyys vaheni eniten Jyvaskylan, Jo- ensuun ja OQulun pilireissa. Myéos nuorisotyétt6myys vahe- ni hieman, mutta edelleen 30 prosenttia tydtt6mista oli alle 25-vuotiaita.