HUNGARIAN LIFE

. oe Nem sokasdg, hanem Lélek

‘Cota s szabad nép lesz

csuda doleokat ene Largest, Indepenilent BERZSENY! | | ’ % | an _ -g | : = 5 A a ——, t we Cl. ih- ] @ in the Hungarian Longuage

Vol. 35. 23. XXXV. éviolyam 23. szam. 982. jumlus 5. szombat. | Ara: 00 cent

Irta ‘Frey Andra AS Mit tanullunk az argentin kalandbo!? do" politikusoknak, akik azt hisvik, vagy Eliszér is azt, hogy az atombomba |legalabbis aat mondjak, hogy a takarékys- nem pdtolja a konvenciondalis fegyy ereket j Kod ast a hohvedelmi kindasekon a legjebb | | és az angolok cs‘inyan rafizettek arra, hogy |elkezdent.

— a a _ oa, sw Lee pie (igy mint az amerikaiak) 6k is olhanye: Tdaul az Leothareok a Kozel-Keleten fe] A Papa ancliat kor uly al . |gollak nem-atomaris erdiket. _ fag az Oo | | -& © | | Atanti-szovetség | — mn : oe —— me dez, a szigel katonai pas landé elfogadni a. titzszii- Nem az atombombdeé, Polilikai felismerés is kindtt az argen- A szovjel versenylutast a hatalomert az else menethen Jurij Andropoy, a KGB “anesnoka legtapasztal-|~ neti fellételeket, a re pu é g é p-anyah a} Okeé itin igybil, Az hogy az Atlanti-szdvetsee litkes rendérség féniéke nyerte, mert a Kézponti Bizelisig a part fétitkarava tabh erdit gyiijlitte bssze | emiatt Perez de Cuellar [6- aay 6 [kitagult és hatokbrét az Atlanti-dcesin feen. nevezte ki és ezzel Andropay a hetegeskeds Brezsnyev legvalészintibh ulédava | Port Stanley, a favéros | Utkar jelenleg .mindkét [él el ; a [o ki raszérél ay bees 1 dali rasyére .s kiter. lépett eld — A spanyolorszagi 32 f6liszt lazadasanak 3 hénapos hirdsagi tar. | védelmére. megelégedését szolgald ttiz- Katonal snakertox azt mondjar, a7 ar- resstettek Am pil ay have thevike hogy pyaldsa ‘eredményekeppen junius 3-an mondanak itéletet; Milans delBesch | oo | saiineti: feltételek kidolgoza- gentinok csak azert mieten megszallnl a wiikede ascién. masszival haboriwval fp. vezérezredes és a polgarhabortt hése, Alfonso Armada tahornok, elitélése ese- Az utanpotlas legutolso) .sy papadogik”’. Falkland-sazigeteket, mert Angliaban mar - ral ‘slede kbzetedtere mas {éldrészo- tén 30 évi bérténbiintletés elé nézhet — Egy személyzet nélkiili tirhajé iizem- | argentin kisérlete soran a | meginduit az i) haditengerészeti programm bet tp , ‘al inet. OZE-CUTCLE TAS FOPUTeSAt- anvagot, ivévizel és postat vitt a ,,Szaljut—7” kozmonautai szimdra — IT. Ja- hét elején egy Herenles C—) AZ ANGOL TAMADAS végrehajtasa, amely atombfvarhajékra e i. neh ° net vemend kévetkezmenvel Te: nos Pal Papa Oszentsége angliai ttja miatt jelentés ellenérzés tapasztalhaté | 180 szallilogépet killdtek kél; = VARHATO ERE ‘fatomerével hajtott s alomrakétakkal ella- et ne) hb clkenendé detkhen on a ~ Argentinaban, annak ellenére, hogy a Pontifex Maximus volt az elsék kézift, | A—4 Skyhawk harcigep ki} 9 PORT STANLEY folt tengeralattjarokra) veli a fdsulyt és a ve nex a7 © vivlaratival " letée a ie aki tiizsaiineti targyalasokra kérte fel a szembendllé feleket. Az egyhdzté | séreisben, agonban az ane) FEL MUTAT hadihajok ilderejct a felére esdkkentl. aes _ rd nae en tans se Londont, Canterburyt, ‘Coventryt, Liverpoolt, Manchestert, Edinburghot és | golok mindkét argentin Sky-|— annak eflenére, hogy| Masik nagy lanulsaga a Falkland-szi- a cay any aves fennall: sea i " mast Cardiffot is érinti kéritja alkalmaval, mely sordn clsé izben térténik, hogy a = | hawkot kilétték, -—- ¢s a! brit kommandok elfoglalt tak (etek kériil lefalyt tengeri csataknak az. tanasetali a lia nip, he . . NAO hewn kalolikus egvhaz feje Anglia féldjére lép — Argentina fiiggetiensége 172. évét =| Hercules — kenytelen volt ¢ syeen-t, ahonnan mar | hogy a technika mai allasanal fopva és [6- vy i ae - ee ees vag oma a linnepelle, agoenban a silyos emberveszteségek értheté modon tempitottak ai | visszafordulni, anelkul, hogy les 89 kn- eye allnak a (| !e@ annak kovetkeatebon, hogy a raketak- se role’ ae ir esak ; oy st alstti mot. kézvélemény finnepi hangulatat —~ John Hinekley, a Reagan elnik elleni me- | élelmi- és lészer utanpotla- lvarostél, ahol kb. kilene- kal manapsag messzebbrél s jobban lehety yp eee As ‘e om a3 ? ee loshivta- rénylet elkGvetéjének biiniigyi (Argyalasan Dr. Thomas Goldman idegorves | sat ledobhatta volna a Sth ey zer argentin varja az angol “élogni, a hadibajéknak az eddiginél tobh vabh ‘iele a bee verles + Homi _— tanusdga szerint a 26 éves merénylé 1981, mareius 30-an elmezavarban szen- | gel inséget szenvedé ostrom- : replildgépre van sziikségik ahhoz, hogy ¢ ms Ou04 - ee ; en - Chivatalas vedett, amikoris az Elnékre ltt és kézhen 3 mas személyt megsehesitett — | — lottjal szdmara vizen, viz alatt és a levegdben kézeled6 ra- never magvarra neh oven eforditivalé. "_ Peter Sulcliffe, a Yorkshire-i hasfelmetsz6, aki 18 nét gyilkolt meg, — felleb- | cert ee somor hangon jelentette be, |Kélakal, sét Ichetdleg a raketaveloxet is ven: ay jészak-Atlanti Szerzédés Szerveze- hezett, azonhan kérvényét clutasitotta a birdsag, mely 30 évi bértinre ilélfe a | re — am (togy Gjabb 42-tipusi torpe-|tavolt tartsak maguktol. ta) moe alakult, a fagall lamok aati igertek tomeggyilkost — A bejruti francia nagykévetség kdzclében taviranyitassal fel- | EGY HETET ADOTI ddrombolé sériilt meg si ” CBAARUN, A TAB ANAMOK .

bhantottak egy terrorbombat, mely 14 haldlos dldozatot kévetelt AZ ENSZ-NEK Bx art jelenti. hogy ax oriasi repiilé-|uvmasnak, hogy maguk ellent TOPARLOLEG KR Gey TEFrorponmipal, MiGry 2a Wala HigGZalol ROVELCTIL, fa Ta OG ES oes bys e an-earnvahogigks a v6 — szembhon geval 3) , , hte F — can robhantoWak egy lerrerbomibal, Micly, 44 Malalos aldo? ) | A KONFLIKTUS lyosabban fa Type—42 géepeanyahajoke a jivé — szemben azzal #inak tekintenénck minden katonai “aktual

— — — vane epi thd ~ ———— RENDEZESERE rénysége 278 [6 — Srotk felfogassal, amely a masodik vilaghaboru| barmelyiktik teriilete, hajoja vagy repiilé- A HABORUS tettek ki az 5000 fOnyi brit) hawk, 8 Pucara, | Skyvan, : Galtier] tabornok az 181o- |O'@ cees2 mostanaig azt tanitotta, hogy a eépe ellen Eszak-Amerikaban, Furépaban, VESZTESEGLISTA sores hidiGallasatnak Kise. Saal, i kinnyi vadasz~| Javier Perez de Cuek beli felszabadlitast hareok | P4gvon nagy anyahajok elavu'lak, egy-| pyskorszaghan és a Féldkézi-tenger vide- EDDIGL MERLEGE —lesitése ellen, sep, 1 Canberra és . heli- iar, az ENSZ fotitkara be-| diesé harei tetteihe, ha-|TeS*t mert {Ul sok pénzbe kerfiuek, MaS-| son a Rakteritétél északra. (A Raklérité Katonai szakérték véle- A repiilégépek a partra- Kopier. , Minds bbs om *meno® | jelentetle, hogy a Biztonsa-| sontitetta. a majus i részt_pedig avért, mort minél nagyobb egy indvalevéen -Dél-Kalifornian, — Floridan. ménye az. hogy szaHok. tamadasa helyett | Aes esupan v _ P| «i Landes 15 lagja jovahagy- | “nagyszabasti argentin légi- haje, annal kinnyebb eltalalni, | Eiszak-Afrikaban Alexandria varosanak a a hadiszerenese teliesen a-bizlosabb célpontet mu- elveszteset ismeri be. ta a legijabb szivegterveze-| tamadast és annak ered-| >< Londonbol jové jelentéscs szerint oe hizedik el: ez a vonal a

ostrom kegdetet — John , angol hadiigyminiszter

hatar az északi mérsékell és a forrd f6h1- admiralitason belattak. jobb leit vane iv kbzdtt.)

Anglianak trem csak kel, hanem mind Avert valasztottak ezt a szelessépi kort

ay angolok oldalara for taté hajokra vették a cdl | Egy argentin haditudo-| tet, melyhez Argentina hoz- | ményeif, rargentin események hatasa alati az angol dult akkor, amikor az ar-| Pe"y a2, hogy az argentin sito szerinit » Meg egy het — | gajarulasat varjak. Lapzar-| yentin hadvezetéség elmu-| *8iflotta varakozason feltil| CS Vest: es ct Buenos) takor Costa Mendes argen- lasztotta claknasitani a{Séerepelt, annak ellenére, | Airesben is tudjak. Az egyct-/ tin kiiliigyminisater targya-| poiromtott helydrséset, esak |oarem any ahajojat lekiildeni Argentina 1) a Atlanti-szdveisag déli végeként, mert a San Carlos bl. hogy a pontosan célbatalald | len katonaereny, amit ezek-|jashan allt Buenos Airessel, | annyil aventek vise ya "A zelébe. Es most mar 6k is tigy laYak. a/teshnixa akkori szinvenalan az orosz hadi- légelharit4s — ango] jelen-| wlan felmutathatnak, az al-| Mindaddig, amig ANECM | 65 ald As S76 nem everenc! hadiflottanak nagyobb anyahajokra van] pikétékb4l kiinduléd tengeralattjaroék csak a Az angol partraszallas|tés szevint — 61 lelétt ar-|dozatkészség, melyhez hoz-| tin esapatok tartozkodnak | . ee nkban.’ . saliksége, meégpedig ket okbol. [lészér) patteriiéig tudiak a maguk erejebal el- ta az argentinck esaknem | gentin géprél — emlékezik | 2a)arul az is, hogy a Falkland-szigetesoport | “— ‘mert ming! nagyobl az anyahajs, annals jutni. | semmi ellenallast nem fej-| meg: 20 Mae, 19 Sky-! Mario Benjamin Menen-| teriiletén, Anglia nem haj-| (Folytatas a 2-ik oldalon) Hibh repiilégépet tud magaval vinni és — eee eat i ae cewek. ha tObben vannak, cobb tudjak az Reagan, - : ° } , ies neat thal = —e ia —e — ‘ttn reed aa ti a i : ee Serre eae ae Tee ellenséges bombazok at ds rakélavetike! Haig, felderiteni, jebban tudjak ket artalmat-| Weinberger lanna tenni. Nem szélva arrol, hogy nae] a ee ~ ayubb hajénak erésebb a pancélzata. Ezért| Ma alomhalloifa bovarhajok a fatdet mondjak Londonban. hogy egy nagy anya-|!8 Korul ludjak hajoznt anclkul, hogy a vis lhajot legfaliebb megrongalt volna, de nem felszinere kelljen emelkedniok. icy ez a Ue- i hatar elavult. Ennek a vonalnak az clmo-

: ww 6ud ~ — “wee “<c> tudia volna elsiityesazteni az a rakélalove- sodaséit, az Mlanti-szivetség kirének (nem t Be ae seattaxaiy ee fir eer yearly Peat’ Patlndadt, dé ovis L broke PAs pe f rhdkes k (A MAGYARSAGTUDAT ZAVARAIROL | ak, mint amilyen a angol Lorpedéromo- ie de. gyakorlalilog) nz cut vi | a - ao ee | ; | ae a i | ; . i nae, ~~ annul [agra valé kilerjesglését vonhatja maga

Rully Peternck, ennek a remek-stilusd, hazafias lelkuleti buda- nelomhamisitas, addig Magvarorszigon igyckeziek az iffakat minél- fapyis hogy a Katonaknak van IBAZUK | an Reagan elndknek az az elhalarozasa, pesti kozironak a cikkell mindig nagy szereteticl, megériesscl olva- hemzctkozibbe” tennl, meéghozza igy. hogy lehetéleg szégyelliék akik fegyver ellen fegyverrel akarnak ve- a sum, Teszem eal nemesak azért, mert azok kézé tartozik, kik ma is magyar voltukat s Iehetéleg ne tudjanak arrol, hogy a jelenlegi hata. dekezni es nem a bekerél almodozo .,hala- | — Folytatas a 3. oldalon — batran megszolallatjak a sajnalatosan itl-ott szunnyadd magyar lelki- rokonk ivill lévd toriiletek valaha Macy arirevithes tartoztak s att, ismeretet, hanem azért is, mert témavalasatasa, felfogasa sokban még mindig dlinek magyarok ... ” , -_ hasonlit kézel egy eéviizede hetente irt kulturtérléneti tanulmanyaim- ,Azota szenvedek — irja Ruffy Péter ~ a nemazettudat zavarai, a| Yves ¢ He war ruvar: TRIANON hoz. magyarsagtudat hianya miatt. Aztan igy folytatja: : 7 a _

Most kezembe jutott megint egy Ruffy-cikk, megpedig a Gydrben .1964-ben az orszag KilONbs vi} res eben végiglatogattam nyole al: A iEDONE békeszerzddés fel darabalt, szen. a german és szlav velélkedeés tilkiv- megjelend ,Mithely’ 1982. évi 1. szamaboél. A eikk cime: A magyar tnlanos iskolat, Szamos kérdés kGzbll feltetlem azt is, hogy kik | &6Y nemzetet, a magyart, melynek szerepe pontjaban feksaik. haniek ellensre, yala- saludat gavarairel” Leg] abh volna a kittind irast s7o szerint minden 9 szekelyek? A bizonytalan valaszo% kivalt olyan is akadt, hoy es lérténclmi killdetase ever even keresztil hanyszor csak mee tudia 1 OCERE nemecll emigrans ujsagban roretenn de — helysztike miatl — nyilvan meg | valamiféle roman népeseport!" ~ la nyugati keresaténység és az emberi kul- ae ey ve fenvezil bivto-

Amikor az angolok meg- adasra szélitottak fel az

kell clégednem azzal, hogy e cikkbél csupan azokat a reszeket tolma- tira szamara mindenkor felbecsiilheletlen| sitott Europa szamara. Ugyanez a gondo- esdom, melyex kuléndsképpen megragadtak; — jobbanmondyva: ep- jelentéségiinck szamitott. Ennek a népnek | lat, ugyanez az ely ae a régen benne eydke- peatigy Gxdlbeszoritottak a kezcimet, mint ahogy Ruffy Péternek ts ga, elhalvanyul tirténelmiink egy-egy fejezete, a magyar lérte- egeszen Rulinieges tulajdonsagokxal kellet vedzell clhivatottsag volt ae, mely meg megesikordulhatott a foga, Gkélbeszorulhatett a keze, miker clhata- nelni és iredalmi miiveltsés egv-ery féldvajzi terjilete a semmih ¢ rendelkeznie ahhoz, hogy ezer evig minden | | 956-ban is dsatondsen allitotia, a cAVscues ruxta, hogy felgyvillemlett mérgét-keservél az olvaséval megossza. merit el sa fowttaeameiecaie acid val félelem olyan v'ssza- megprobaltatas kézepelte fennmaradjon ¢s magyar nepet hes farradalinaban a ssovjel

Ruffy azzal kezdi cikkét, hogy Kovaes Gyérgy nevi baratjara fogoltsagra, vaey n omzeti szkizofreniara kénygzerit. amely az tj megszatlnk ellen. Az 1856-08 forradalem je- cmlékezik, a marosvasarhelyi Szinmiivészeti Péiskola tanarara, aki Be eg a Saag lentésége nem értheia meg teljosseyahen,

| ee, ; 7 een . nemzedek sokasagaban {élelmetes tudatzavart tamasatt” pee pues cp ean cen 1945 ulan, Svajebol Kemeny Janos bard hazahivd stirgényere erxezett . ha féayt nem velfink a magyar nemeel

A kitting hazal koziré megdébbenve, Jelérve arra gondol, hogy . Csonkulunk. Szfikiil a tudatunk. dsszeszorul ismereteink wile. |

kildetését teljesithesse. Befejezidétl vajon ez a szerep, és a kiildetés? Magyarorszag: oy . ; 7 7 nak nines (ébbe létjogusultsaga, mint ahegy | oe Ruffy Péter megiegyzi. hogy a helyzet napjainkban sem jobb. |” . ws ttih seiicn | pte dh, 7 ank YOR newts Ierdélyvbe vissza, A hatvanas évek eclején, kdszines neélkiil beallitva, mint az 1980 lajan volt. Idézi 1 “besel Cabrie he TV. kritikust. aki sze eat szétdaraboldl allitettak? egész térténelmére. melynek 1859 egvix RES a2 5 Pe rome L g ¥¢ z + ers ride” f te " et sveok . elurduy 7 . 5. szotlanul huppant le Ruffy Peter Magyar Nenizel’-beli szerkeszté- « ath dtasits | bees thee b. tene he tices ie ae legmozgalmas abh. legdiesébb epizadjat ke- i a ce nase ring .egv orszagnyvi iclevizidkdzinség™ zudull fel azon, hogy érettse- Az 1956-08 eseményekre voll sziiksce ha kell vilagit keressti} nem sée] szabajaba és keserfien jegyezte meg: ,,Lefrtatek ketmillig mia- . cone er Ree ccccrupcaohe mm. let - tea, peti, Ra kell vilagitani ezen keresztiil nem- - a Hes ind diakoknak pl. fogalmuk sem volt arrél, hogy Magvarorszig me-lahhez, hogy Eurépat és az egesz vilagol ceak a kézelmult. eseményeire, a szeren TVET! ¢ * ® + ge eye ae kof xox 7 ‘ ext > } x EE € ; aed : cet gh me = oe rs Pas ey Ee aya: Iwik oldalon alll a masodik vilaghabort idején s nem tudtak arrol.|emiékeztesse: az 1000 éves Magyarorszag. a Lottat he amntarhviat merempradnemtere Ruffy megjegyzi ezzel kapesolathan, hogy | Site te - ovine gee _ “resétlen jallal ¢s potsdami ervezmenyekre, on — oy hogy a magyar hatarokon kiviil is élnek magvarok. Idézi Ruffy Kéleles ja nyugat yéddbastyaja nem half meg, new ivek K Kelat-Ruropat v3 ....Abban ay idében cikkeimbél kévetkezelesen hiztak ki az Sat Tmeddlcla actilen’® ; ; solv tiie el i98Gcbar Oe ney, | Htelye egész Kézép- és Kelet-Puropat va- wee eas | tee fags aes Pal ..Porditett optika’ ¢. cikkéet is, (Mozgd Vilag, 1981. februar) mely | tint el. 1956-ban a magyar nep Ismet meg: kiszolealtattak ezoknak. i _ erdély fOldrajznevet, vagy az erdely) jelzot, Romaniara., vagy se mete 4 . o gk fwnmate li. | Ce {kon kiszolgaltattak az oraszosnak, hanem a iniaira escrélve fl azt. Ristellték Erdély léterését, irreden net SS ASST takok .wel@edéstz6l" adott sediat, A francis | mutatt, hogy milyen véusOkig else ak negyedszizaddal azeldtt Iétrejitt St. Gor- ‘amaniaira eserélve [ol azt. Réstellték Erdeély letezesct, irreden- - tt eee ge eg ee en ae oe | HORYECSzZaZAaGAL AZCIOUL Tee {. Ger eee escre a G a i ee S OAPCHY PCueZesch, IPPede difkek biiszkék vollak a nagyvilagon ¢elé francigkra, a francia torte-| dalyt jelent minden imperializmus reszere maint ae Trianon’ békediktatumokra is ‘ f xe ae Us ay. CPG a" ; . - £ oak * : oy gS . ’ x ees Py jie ay beey eed ng «3 j “— mae 0 sel . en az erdeli jelad mogot , nelemre és erényekre, sth, ezzel szemben a magyar diakokuak csak} mely uralmat Kézép-lurépara akarja ‘ki rok szétromboliak Magyarorszacot Kuvacs Gydrey — emlékszik vissza Raffy ~~ elbeszcile agt is, hogy IY oupdereel cy ee ae eo, oe, , | Melyck sactromboilak Magysral saad, oe | | 27 ssazaléka hatlatt haterulton kiviil lO magyarekrél s caak 4° lu | terjeszteni, akar mongol] vagy térék mint a 1986-b: tyes nyugati politiknsok tell miker eldszdr hozia fel Marosvasarhelyrél tizenhal esztendds flat, nt laenes | sc crautene arokon kiviil 61 A . os . S6-ban cgves nyugali pollikusok Ielk'. .. - anatt -* dalt arrel, hegy minden harmadik magyar a hatarokon kivill cl Ajmiliban, akar german vagy szovjel np -otfurdalast érezhettel ‘kor lattak megmutatta nesi a pesti duatkertet is. Megismerkediek egy pest - 5 vosvralek | ee ee a fismeretfurdalast erezhetfek, mikor lattak, ene macvar ifjak 52 szavaléka nem tudot{ semmi elyant emiileni, amire | diabban, Az északrol dere terjeszkedd pan- tamadnak hdsbk. a kommuniznnis fiatalemberrel, aki nuvtan meghallotla, hogy Romaniabol, Marosva- wy . eeptetd ccbentah asnilecesaption | cléctemsce be nw 87 hogyan famadnak hosok, a kommuniznyis | ae ait tirtenelmileg biiszke leheine, — de negyvenkél svazalék szajkészeriicn | szlavizmus és a nyngatrol keletre lerjesz |, Henalléi abbél a népbél, abbal az. or- sarhelyrél érkezles. egy ideig érictleniil hallgatta’ clheszclesiiket, | figazi ellenalldi abbol a népb ybol azo

ismételeelte, boev .fosisalak vollunk’. .. ‘kodd pangermanizmus ftjat az egvik faj majd megkerdeztc: wis hel tanullak meg ilyen szépen magyarul? ...” se vem itis at maa tae mini hazal iré, KAI fudja s nehe he san See tok a tees all aki. svigbl melynek megesonkitasahon mit j ve BES t wy eek: 3 Fe8 7 ores Pew Pe QO, . SEER ’ {y4. aie ts M0 PBS By eds Fs ne ek e es gak is hozzajarul tuk. My nar 8 Sokyn pps.

| | | | . yer as *y i A naeionalizmustal vala féleleny lassan-dassan ods iket a Gondviselés helyecett oda. a german: . er anian ke TRAGIKUS TUDATLANSAG meg is me rp irmi, A nael waiyi Ws a ae fe len is HSN OGe Ket i ee helyezett ona. a at “lmerik, hogy a tértenelem folvaman Keél al- ihe ™ ree : vevel, fingy a hbvektatashan fellesen hatierbe szorul lirténelmink | szlay t anger hullamaitel verdesett saikla. av kalommal, 1919—20-ban és 1945-ben a jovan surtatlan oklatasa, neéepiink scélszdradasdanak tragikuma, uyelvink . gycnsily nélkilizhetetlon (ényezs- | partotlan ae Hep Wk s7élse ‘ ‘ee ne vane un salokl europal eg gyensuly una , a - ész alapveté szabalyait megestifolé cin'z- ey NE VAG Sz8CUCS 4 : t ‘} : . mee 1" aul Leboureg, “eke Qi “pena itaa yess ok oy. szepseg oe eC “te . : eats “ Cres ao “ SOLES "aloe ne . howe jeként” — irja Paul Lebourg, rane ‘mussal déntéttck Kozep-Lurepa sorsa feldl. igy majdnem lehetetlen. Tanitek, tanarek valdsaggal résteliik, hog? ey | Hint& annek ¢ watt Ae 1941 november f4-4n Roosevelt és ka eat gondesan clhaligatta eldlik! Szég ellui, tiikelni kellett. hogy Sua eo 7 j mretiiket” lew: | Iebben tapasztalhaté ennck a nemzet-|Az 1941, nevember M-cn Roosevelt és Ra Cdt AO « ais . séCny ‘ TS magvarnak szilletiiink és a feliilrdl elrendelt wsvégyenérzetiiket” leg.) “ted Churchill altal alairt Auianti Charta n Magvarorszagon kiviil is dinck magyarek! Mig a .szocialista testver- tébhen kétclességszeriieon igvekeznck tapilvanyaikba plantalal! nek a nagysaga és sajnos trage jaja Is MUTOH aie a au iene ne oryzazekben” felettes halésdgebtol éleszive-hugditva, burjanzott a | | _ | a : regész térlenelme Tolyaman. Mag ‘synrorszag |lyet Setalin is elfeogadott, ugyanolyan ill at OPE ETA GS ie BR EER GF x per RRR RSet . ROE ROS RE ee “ a ‘ pees #3 ¥ ar mae ; eovipteta wacvervyulelet c. ars inidlebben .Bivatae” vall 2 lerte- (Pelylatas a 4. aldalon) valoban Europa egyik legvesaslycuebb pe | zorikus (Vell, punt Wilson hires If pontia,

A pest fiatslember. - nuit mindmogaunyi. ezermyi. fiaecerny fj magyar farsa ~— sohasecim hallott arrél, hogy Erdelyben vala- ha is magyarok élick! A hivatalos magya arorszagi nevelésiigyi politi-

tee hor Sean