3904. ips 21,

| At atomhabori veszélye Damoklesz kardjaként vé- kony hajszdlon fiigg az emberiség feje felett. A kdlcesé- nds megsemmisiilés vizioja ma még visszatartja a nagy- hatalmakat a témegpusztito fegyverek hasznalatatal, de kiszamithatatlan szerencsétlenség szarmazhat abbol is, hogy ezek a szérnyti fegyverek gyildlettél fiiteétt kis

orszagok vagy biinézék kezébe keriilhetnek. Hirszolga- | hogy | dup nevii varoskaban. Sokan ugy lattak, hogy a nap felkelt és révidesen ujra lenyugodott. Megkezdéddtt az

lati ligyndkségek jelentései szerint oda jutottunk,

atomfizikaval foglalkozé egyetemistak, sdt kézépiskolas

didkok is tisztaban vannak a valamikor titokzatos atom-.

2m x

bomba elkészitésének minden részletével. A tajékoztatas szabadsaganak iiriigyével a szévetségi kormany doku- mentaciés anyagahoz viszonylag kénnyen hozza_ lehet jutni Washingtonban.

Versenyfutds a ,,csodafegyverért”

A masodik vilaghaboru kilérése idején az atomlu- domany még gyermekcipékben jart. A magyar szarma- zasti dr. Szilard Led Zinn nevii kollégajaval 1939. mar- cius 3-an izgatottan késziilt egy kisérletre, ami megnyit- hatta a bombahoz vezeté utat. A New Yorki Columbia epyetem egyik épiiletében ezen a napon sikerilt urani- um atomhasadast létrehozni, ami bebizonyitotta, hogy az atomenergia felszabaditasa lehetségessé valt. Akkor- {ait Németorszagban két tudos, Hann es Strassmann, la-

boratériumi kériilmények kéz6tt ugyanesak sikeresen let-

rehozott atomreakciét. A német kormany a Vilmos esa- szarrol elnevezett hires berlini kutatéintézet munkajat mar a hdbord elején az urannal kapesolatos kutatas szol- galataba allitotta, igy hamarosan versenyfutas kezdédétt

haborus ellenfelek kozétt a csodafegyver birtoklasaert.

A Princeton Egvetem kiadasaban 1945-ben megjelent Atomenergia katonai célokra’ cimii kényy Szilardnak és ket magyar kollégajanak, Teller Edenek es Wigner Je- nének, valamint V. F. Welsskopfnak és az olasz szar- mazasu Ferminek tulajdonitja az atombombahoz vezet6 részletek kidolgozasat. Szilard beszamoldja szerint grafit- ra és urdniumoxidra volt sziikségiik a kiserletekhez, de kezdetben csupan $5.000-1 utaltak ki nekik. A Roose- velt elndkhéz eljuttatott, ikran idézett sem hasznalt sokat, mert az eredmény keélségesnek fat- szott. 1942-ben a hadserege szakértéi is kezdtek nemi érdeklédést mutatni a tuddsesoport munkaja irant, de a nehezen magyarazatok elriasatottak 6ket. Az atomtuddsok ban esak 1943 masodik felében kezdick hozza ao mun- kahoz, miutan Los Alamosban, New Mexico allamban uj} laboratériumot letesitettek szamukra. J. R. Oppenhei- mer vezetése alatt. It keriilt sor Manhattan Project" fedénév alatt a bomba tervezésenck és megépilésének ulolso fazisare

gva

Az elso kisérleti robbantds

1915. jullus JG-an. egy rencla mepnyitasa eldtt az elsd kiser! hantasra keszen alll New Mesicaban, roska kézeléhben. Fermi fogadni akart tavsaival a hatas- fokot illeéen, spekulaiva, hogy a fé'd egesz atmoszfe- raja tivel foghat (le, vagy esectleg az egész vilagot el- pusatitja,

nappal a potsdami konfe- eli atombomba rob- Alamogordo va-

Hainalban, 6 Ora tia percker a Lodé kértil gyilekezett. Groves tabornok, a | sze:6] kirendell parancsnok az tandesnita,

adsecey re- hagy

Fermi papirszeleteket tepkedetl, pilanataban a measzive repiilnek,

a szemel. céllal, hogy a robbanas es abbol. hogy nmulven het majd a hatasfokra.

he

Pontosan félhatkor Greves tabernok esukott sze mel is lalla @ bombabdl kisugarzs fenyvt ¢s amint fordult. a tizcdmbét. A bomba szele mintegy masodpere muiva érfe csak el a nevdxel. evds volt, hogy a jele testekral is lathattac. meérséklel a nap felszinenel tizezerszer Hamarosan fehér fiistoszlop emelkedett a maasba, telején gombasze tien kite jeszkedve. Kosvulode kek nvesseg laiszotl, -- Istenem, tudos, — az Atkozott szerszam tenyvieg

A robbanas kézpontjaban a

Momeni:

miukodik ...

SOC errrce rr oe

INDULAS:

un,

SRR INN RS

‘Majus 27. elét

SARA RRRARRDORIRIS -ONARUNYAT JLRS ASR

Majus 28. Jonius 24. kozatt

ASRARARAASASAASASSA AIA OO

“Jénius 5, — Aug. 5. kozott

| NRMP RE NET ERREtE EE ee EEE es EAE ENT a

» Augusztus 6.— Szept. 2. kozoit

$ AANA Op ERE tn ba

. Szeptember 3 3 Okt. 28. kozott

1 hété'

1 évig

‘a taviratet Churehillnek, aki azt ajaniotta,

bekekétés esetén megtarthatjak a csaszdrukat. ‘hingtoni Nemzeti Levéltarban 6rzétt, évtizedekig tilkos

Einstein-levél |

ertheid és gyakorlatilag nem bizonyithato | igaza- | ‘folyasos katonai vezet6k még az alamogordéi robbanas elotti hetekben sem

kdleg,

medosesepant COV |

mins | Cenki fektidjén basra, laobal a rabbanas felé. es csukja | azzal a. rOldre ejl aset: kovetkeziet- |

meg: | Otven | A fény olyan. nlevOk véleménye szerint mas éyl- | hé- , voll magasabh. | a [e- | mondia az egvik atom. |

$ 828.00

Irfa: Svilassy Sandor

Az addig soha nem tapasztalt robbands ereje meg- razia az ablakokat a 235 mérféld tavolsdgban lév6 Gal-

emberiseg tértéenetének uj szakasza, az atomkorszak.

Az atombomba politikai hatasa

Berlinben Stimson hadiigyminiszter nyujtotta at Tru-

bomba pusztité hatasa ,minden varakozast feliiimult”

Byrnes killigyminiszter mdsnap.reggel mulatta. meg hogy érte- sitsék a japanokat az uj esodafegyverrél azzal, hogy A was-

dokumentumok szerint Byrnes, bizonydra Truman elndk |

utasitasara, mindkét javaslatot elutasitotta. A miniszter-

elndk viszont ellenezte az atomrobbandas hirének az oro-

szokkal valé kézlését. Egy heti gondolkodas ulan végtl | man és

Truman tgy d6ntétt, -hogy. mégis tajékoztatja Sztalint az uj fejlemenyrdl, a részletek fellarasa neélktil.

Memoarjai szerint julius 24-én odalépett Sztalinhoz | ceg volt

ni egy oriasi pusztitd erejii bombat. A konferencia eldtt | marsallbol generalisszimussza eldlépett Sztalin nem mu-

tatott killénés érdeklédést, bar megjegyezte, hogy drém- |

mel hallotta a hirt és remél{e, hogy a japanok ellen

fell hasznaljak majd az uj fegyvert.

Az orosz kémszolgalat persze rendszeresen tajékoz- talta Sztalint a bombarél. Alamogordéban a néz0k ko- z0tL volt Klaus Fuchs is, akirél késdbb kideriilf, hogy

fa szovjeinek kemkedelt. Alighogy visszaérkezett Moszk-

vaba, Sztalin magahoz hivatta az orszag ét legismer- tebb atomtudosat és utasitotta dket, hogy kezdjenck hozza a bomba tervezéséhez, kéliséget és faradtsagot nem kimélve. Beria fitkosrendérfénék ellenérizte a tu- déscsaport munkajat.

iErdemes itt megjegyezni, hogy Washingtonban — be- vették komolyan a bombat. Leahy admiralis mondta Bohlen nagyk6vetnek, hogy a ,.Man- hatfan Project’ kudarecal fog végzédni. Ugy velte. hogy

a ,,iosszuhajuak” ot milliard doll arral beesaptak a kor- |

manyt, mert a bomba nem lesz jobb mint egy dinamil- Ez a legostobabb dolog, amit valaha csinal-

| KUTAS ERZSEBET:

Nema, nagy lobogas

Nema, nagy lobogas bennem ez a varakozas, mint valami vilagito faklva fenyt hint az élet-ejszakaba. Nappalaimnak 6 a vezére,

vas, a viszontlatas remenye.

lem kszel, des? Mennyi oran Vartam Rad nagy, nagy tlirelemmel ... most percek helyett napok. hetek

‘ara kozasa nyomja saiveniet, “esak akkor botlik el éried imaim halk szava, mixor azt kérdem esdekelve, Miert . Miéri nem idttel még haza?! De TUDOM eljin az ora, hogy ujra szivemre zarlak és akkor e nema Erled lobog-sok ujjongé sz.p madarakka valnak.

(,,Anyanak sziilettem”)

SINE DRESS cin SRST RD GN RIES RR NE REE ADR CaS Oa ces eens MT tent ea Semana: so gta Saeres

TNR RIL RNAI 9 OSTA OSA NARNIA RAISER SOULS ARRIBA, OAR AE yet

. 6 jul. 17, : ai 1.—szept. 4 kézon : ké26 Gt

Sieh gaa Teer ea tne et ARS ANTAL

$ 868.00

$ 918.00

Fea eee Si EE ate a

BN Wasnt 5 sae

$778 00

ARR REM OER Rn net er SE ERIN”

$ 828.00

Ny rere: rere iene nee RR eee ARRON

~ $ 868.00

AWN RRR IgE SB REEL AE RR ARERR RES :

BRA

iy ere

- $918.00

EAU RRR coe Be i Mir SS RSE ARORA RN A © Aa se

CRABS oa a eR ve

jUnius 30. elatt | tél

i

ulius

A HIVATALOS MAGYAR UTAZASI IRODA

420 Spadina Ave., Foronto, Oni.

M5T 2G7 - Tel. (t °) biel 1

Ptunk”,

‘man elnéknek a taviratot, amely bejelentette, hogy a)

} | |

j

és elmondta neki, hogy Amerikanak sikeriilt kifejleszte- | csdszar menten megbizta

|

‘yisatert,

— mondta Leahy Trumannak. sem fog Telrobbanni.”’

Eelahy véleményét aligha osztolia mindenki a had- ligyminisatériumban, mert az elsé kisérleti robbantas idején egy hadihajé mar utban volt Hawali fele egy masik bomba alkatrészeivel. Trumannak hamarosan d6én-

itenie kelletl, hogy megvarjak-e, amig Japan megadja ma-

gal, vagy pedig felhasznaljak a felkelé nap orszdga el- len az atombombat.

Japan habozdsa

A Japan kormany tagjiainak jorésze ekker mar a ha- boru gyors befejezése mellett volt. A potsdami prokla- macio eredcti verzioja szerint a szévetséges esapatokat vissza fogjak vonni Japanbel, amint egy _békeszereté es felelos kormany alakul”, a nép akaratanak megfele- ‘lden. Az uj allamvezelés az alkotmanyos monarchiat is mayaba foglalhatja. a jeleniegi dinasztia megtartasa- val. Potsdam fele tartva. az Augusta hadihajén Tru- 3yrnes elolvastak a proklamaciot, és kihaztak beldle a csaszar) esaladra vonatkozd részt. Julius i2-en Tlruhite magahoz hivatla Konoje her- miniszierelnokdl. aki a haborut ellenezte. A azzal, hogy utazzon Moszkva- ba a fegyversziinel megbeszélesere. (Japan nem volt ha- diallapotban a Szovjetunioval.)

x

Potsdamban az amerikal vezérkari {6n0- kok a Japan elleni haborut vitattak meg. Arnold tabor- nok kijelentette. hogy Iégibombazassal az atombomba nelkul is be lehet fejezni a hdborut. George C. Mars- fhall azon a vélemeényen volt, hogy a japanokat értesi- fen} kell az alombombarol. hogy megadhassak magukat, mielott haszndlatara sor kertil. King admiralis allaspont- ja szerint tengeri blokaddal is térdre lehetett kényszeri- teni ao japanokat. Fisenhower tabornek korabban aat mondta Stimson hadiigvminiszternek, hogy Japant mar meoverték. Szerinte .teljesen sziksegtelen’’ a bomba Ja- panra vald ledobasa. ami esak arra lenne j6, hogy a vildgkézveiemenyt Amerika ellen fordilsa. | Sir 3rooke, a brit vezérkar kepviseletében azt mondta Lea- hy admiralisnak, hogy a feltétel nelkiili megadas kéve- telménvel Japannal szemben el keene ejteni. rdlasvalta, hogy ez nem = katunai, hanem politikal ker- dés voll. amiben nem tartotta magat Uletékesnek.

Julius 16-dn

2-an Truman utasitotta Stimsen hadtigymi- hovy kérdezze meg Marshall tabornokot, vajon

Julius

Nem minden nap térténik, hogy meglatogatia szeretieit és bardtait Magyarorszagon. Ha legké- zelebb vtazik, repiljén azzal a légitarsasaggal, amelyik oly kellemessé és kényelmessé teszi oz vtazdst, amennyire csak lehetséges. A KLM-mel.

Nines mdsik légitaérsasdg, amely ilyen kényelmet ad ezen a nydron, hogy hetenként hat induldssal, Torontébél és Montrealbol leszallas néikil Amszterdamba megy. Ahonnan egyszerd és zavartalan az dsszekéttetés Magyarorszag felé. Ahol nem kell bosszankodnia a vamvizsgalat mictt, Ahol clényésen vasdrothat a repilétér vilaghird _ vammentes cikkeket drusitéa Uzleteiben.

Az utazas alatt dijtolonul fogyaszthat italokat,

wt bomba soha- |

Alan

Leahy azt

saiikség volt-e még az oroszokra a Japan elleni habort

befejezéséhez. Marsall ekkor azt valaszolta, hogy az atombomba sziikségtelenné tette az orosz beavatkozast.

Byrnes kiiliigyminiszter polilikai okekbél kardosko- dott a bomba hasznalata mellett. Ha nem dobnak le Japanra, a bomba puszta birtoklasa nem gyakorolna pszichologiai hatast Oroszorszagra. Végiil Truman jé-

Vahagyta az atombomba katonai felhasznalasat junius

2-en, utasitva Stimson hadiigyminisztert. hogy a pa- rancsot tekintse véglegesnek, kivéve, ha a japanoknak az amerikail ultimatumra adott valasza elfogadhatonak smindstilne. A kocka el volt velve: Japan elutasitotta az ullimatumot.

Truman késébb kijelentette, hogy az atombomba mi- att nem volt lelkiismereti problémaja. Sohasem kételke- dett abban, hogy a rendelkezésre alld fegyvereket, Igy laz atombombat is, fel kellett hasznalni a fanatikus ja- panok ellen. Arrol is meg volt gyézédve az elndk, hogy egymillia vagy még tébb amerikai katona életét kimélte jeg azzal, hogy nem volt tébbé sziikség a szigetorszag

*

invaziéjara.

Rosevalley Retirement

Otthoni elldtds, kitlind konyha, kézelben parkok, bevasdarlé kézpontok. 16 kdzlekedés. @ RENDSZERES HET] ORVOSI RENDELES. @ TERAPIA. FODRASZ. @ MERSEKELT ARAK. 137 Havelock $1. (Bloor—Dufferin), Toronto, Ont. M6H 387

TELEFON: 532-4688

VASS FERENCE Q.€.

Ugyved és kézjegyzo Toronto legrégibb tigyvédi irodaja a magyarsag szolgalataban. Végrendeletek Ingatlan Uigyek Hagyateki eljardsok Jelzalog és Hazassagi ligyek végrehajlasi ligyek Valéperek Korlatozolt felelésségti részvénytarsasagok alakitasa és altalanos jogi iigyek.

Telefon: $20-2111

295 College St. (College és Spadina) Foranto, Ont. MST 152

hasznalhatia a fejhallgatékat, élvezheti a finom ételeket és a mozieldaddst, minden kilén kdltség nélkul. Ez a nagyszerd kényelem a szélestérzsd, KLM sugarhajtasd repilégépen van.

Tehat, tervezze kévetkezd dtjat Magyarorszag« ra ogy, hogy teljes megelégedésben legyen része, Erdeklédjin vtazasi iroddjdnal a KLM kényelmes menetrendje és versenyképes drai feldl. Meglatja, milyen sokat jelent a jobb repilés érzése,

A KiM-mel.

In coopération with CP Ain,

The Reliable Airline KLM oe

— terug Caeety