| Spordiuudiseld kodumaalt

Tanavu méddus 25 aastat aljast, -. mil Eestis hakati-harrastama vibu-

sporti. Siindmust tahistaval kokku-

tulekul meenutati, kuidas. lithikese _ajaga on-vibusport t6usnud esimes- te hulka N. Liidus. 1963. aastast alates on Eesti vibukitid véitnud

N. Liidw meistrivdisthustel 75 me-

dalit, millele lisanduvad 49 meda-

1985. aasta tulemuste’ kalendris on naiste poolel: FIFA-1 alal:

| Kersti Veer 1275 silma, Eve Kivi+ A. Pikas 1254. FITA-Z . - geerias: Eve Kivilo 2510, A. Pikas-

lo- 1261],

2493, K. Veer 2482: tiksikaladest: 30m: KK. Veer 343, A. Peetri 342, _A. Pikas 342; 50 m: K. Veer 315, E. Kivilo 315, A. Pikas 310; 69 m: K. Veer 321, E. Kivilo 321, Pikas 319; 70. mi: K. Veer 307, E. Kivilo 306, A. Pikas 300. Meestest’ FITA-1° -seeriass. J Lott 1288, A. Kombe 1253, M. “"Ruus 1220; FITA-2. seerias: - J. Lott 2536, A. Kombe 2498, Cy. Kitsingt 2404, |

Aasta parimaiks “vibulaskureiks

tunnistati Kersti Veer ja Jaan Loit, — woortest -Aune Pikas ja Meevo Ruus, .

Méédunud aastal t#histati kodu- miaal. orienteerumisespordi tahtpie- 4a. Kuigi seda harrastati méne- - poolt juba enne séda ja 1950-ndail aastail korraldati. orienteerumiskal-

: lakuga voistlusi, loetakse . orientee-

rumise siinniks 16, juuni 1958, kui Viljandis peeti esimesed .,Kalevi* MmeistrivGistlused valikorienteerumi-

ses. Alates 1959. aasta stigisest pea-

le esimesed Eesti meistrivoistiused. - | Tartus arenes, orienteerumine | matkamise riipes; esimene Iseseisev

.-

~orientecrumis-

lit, juunioride ja noorte ydistlustel. . dalit, neist 16 kulda).

‘ tihistamisel .

vGistluste = metstrivoisthiste |

Eesti

-VABA EESTLANE kama 19.

Igcttadis

Cekor alii

eee pt led 1: +i Sa 1 Fie

orlenteerumissekisicon moodustati 3 ae ie Zi yee

. 4. nov. 1960, Eesti. orienteeruimis-

sektsioon oh esimene N,. Liidus.

Niiidseks koikjal populaarseks saa- { <

nud ‘mitmepievajooksude siinns

lahenenud teaduslikult, kuna Tartu

juures ‘seisid mitmed, kes seliele on Se

‘tilikeolis on Kaitstud kahte orien-. teerumisalast vaitekirja. ae

nud Arvo -Kivikas (47 medalit,

neist 25 kulda) ja: fra Saar (50 me-. 4 :

Tahtpdeva

said teenetemedaleid. 0

Milvi Kivistik, Uno Valgerist, T6- 2

nu Pani Jae Arvo Veermae,

te

~ Gruusias, Galis jaanuaris toimue. ©."

vate N. Liidu talviste aerutamis- | te katse- vGistlusel tuli labi teha neli distant- si: 250 m, 500 m, 1000 m- ja

aasiane tarilane Tit Tikerpe oll

hima: véistlismaa l6petas ta - kol- mandana ja pikima viiendana, mis iagas Uldkokkuvoltes esikoha. . ee Saaremaal jooksti 12. korda Sdr- ve kolme-paeva-jooksu. Médédunud aastal jOuti esimest korda marato-

maalt, -ajaga 2:15.31, liletas Meelis Yeilbergile kuuluva ‘maratonirekordi, korrates mullust esikohta. Teiseks jai Einar

Oimet 2:16. 43, ‘kolmandaks | Dona- tas Narmont 2

17.48. Parim naine ok: Vaike Milter. parim veteran V.

‘Kangro. ja parim noor Ivar Viks.

- i=

Novembri lSpul oli Tartu ah.

kooli spordihoone kergejustiku-

_peol kolmikhiippajate kokkutulek: korda-

kus v@isteldi. vilendat

Moskva olumpiamangude voilja

-Kahel distanisil. parim — 500 m_- ~ ajaga 2.01. ja 1000 m 4.10-ga, Jii-

nini (42.195 km kolme : jooksuga). Voitjaks tuli Kaley Urbanik Valga- kes ainsana -

A. 10.000 m, seega mitmevdistlus, 20°

Eesti noori maletajaid. mangijaga. -

Jaak Uudmiie “quhindadele Kohal oli J: Uudmie koos, oma. treeneri Jaan Jurgensteiniga, |

Voistlus - oli mdeldud . eeskitt noortele kes seisavad ‘oma spordi- tee alguses. Tanavu: oli osavotjaid (72, nende hulgas praegused pari- mad Eesti kolmikhiippajad Tit Ii-

ves, Sulev Reele ja Kalle Lannet. Pikima hilppe tegi Reelo 15,04-ga.

ot

Varssavis piistitas maailma tipp-

margi naiste 50 km kimises Zofia

Turosz, kes sai aja 5:13.49,8, iile- tades viis aastat.ameeriklanna An-

ne Vandenhoffi nimel olnud rekor-

di ‘ligt 16 minutiga. Ka tema. 35 km ja 40 km vaheajad on maail-

mas parimad neil distantsidel, resp.

3:33,35,4 Ja 4: 06, 21,8. Ametlikke

Oe he | bal '

veebruaril 1986 — Wednesday, February 19, 1986

Spordimdrkmik

| Torontos peetud | kergejOustiku sisevGistlustel jooksis Mark McKoy §0 jardi t6kkeid ajaga 5,96, Ben Johnson 50 jardi ajaga 6,27 (uus

Kanada siserekord), Simon Hooge- _ wert 1000 m 2.24,62,- teivashiippes.

oli esimene poolakas Wladyslaw ‘Kozakiewicz 5.70; teine | Brad Pursley 5.60; kérgushtippes tull esi- meseks ameeriklane Jim Howard

tulemusega 2.35 (uus vGistluste re-

kord}, teine ameeriklane Dennis Lewis 2.32 ja .kolmas. rootslane

Patrick Sjoberg’ 2.25, _neljandaks

maailmarekordeid fikseerib IAAF naiste kaimises vaid ‘5 Ja 19 km distantsidel.

aortas

m1 = ete a aay : ze 2 = L, 1"

va aa eh

Pildi paremal Olev Randoja méngimias: “Etobicoke maleklubi

Foto: Vaba Eestlane

‘kanadalane Milt Ottey 2 Naistest Stephanie

1 6-ga,

Merten Ottey-Page 50 j. 5.87, Dia- ne Dixon 500 m ajaga 1.10,50 | ja

Lynn Williams 1500'm 4.11,45-ga;

*. | Soome miehiippaja Matti Nyka- nen, kes saadett distsiplitnirikkumi-

se pirast Kanadast tagasi Soome.:

on-asunud jalle tasiselt sportima ja saavutanud mitmeid esikohti, Sap- poros, Jaapanis oli ta esimene 70

m mel hiipetega 88 ja 94 m (226.2 -

Pp) toustes sellega maailmakarika votstluste arvestuses

Ulaga jarei . kolmandaks, punktid vastavalt 110, 105°ja 102. Nadalapaevad hiliem oli ta juba

. esimene | 15 punktiga, -

AARON CoN NBER Hou

tundmaiu limbrusega harjuda. Aga.

vaevalt on.ta koolis natuke koduse- maks saanud, kui sim elu algab.

joua talle Sppimise tarvidust selgeks teha, = -

mis endisest koolielust vihe erineb, | | Salle venivad igavad pikad enne-

‘Elulookirjeldustike katsefe rgamatust nALGAJAD” .

Fallinnas 1912

‘Keélla neljast kuueni peab Leeni

jalutama,- preln kaskis: muidu olta Gppimine liig raske. Vasinult ja

roidunult hulgub Leeni “labi_ tol- muste tanavate, tudinenult istub ta

puiestiku kidurate tolmunud lehte- dega puude alla ja motleb siigisese

eksami peale, Sus laheb ta kuuma

keldrikambrisse tagasi ja Gpib 6h- tuni. V6drad prantsuse keele sOnad ei taha .meelde jaada; algebra- tlesandeid on raske lahendada. Motted kipuvad. Gppeainete juu- rest 4ra maale, metsa, -Tuleb lainud suvi meelde, Hans, kullerkupud,

. |} ¥anaema ja suur sinine meri. —

Eksam on médédas. Tana sai Leeni teada, et ta ,.suurde kool

"of, RA Balt aU bl Pe Te pr

koolis™.

.Leem koolis’ Umber,

l§unad pikkamisi igavas halli sein: -

tega klassis médéda;- kahe prelna

aseme! on -siin.mitu, aga koigi sele-

tused on thesugused vasitavad ja

‘ebahuvitavad, Gppida antakse veel rohkem kur

vanas. koolis. lambivalgel {ddd tehes unustab Lee- ni vahel Gppeained; mOtied lenda-

vad minevikku, tungivad tulevikku, -. ga terve-elu naib Leeni meelest iga-

va poolpimeda Klassitoa sarnane olevat, Kus méardinud halli seinte

vahel kollaseks varvitud pinkidel kUUruvajunUd selgadega kogud is-

tuvad: ja igavalesse raamatuiesse

_ vaatavad. Niikaugele kui ta miile- fab, on ta alati Oppinud; nitkugele

_ -kui ta tulevikku: nha suudab, ei

‘ole - seal midagi peale Sppimise.

—-Igav ja vastik on elu. Leeni meelest.

vastu on yoetud. Siis et olnud va- hemalt terve see vaevanagemine as- jata:.. Kuidas Leeni kartis, et ta

eksamil. abi kukub, —- viimaste!

paevadel oli tal tunne nagu. ei ieaks ta midagi, nagu oleks koik,

mis fa suve jooksul Sppinud, mee-

lest ara lainud. Surmani vasinult

jGudis ta parast-vnmast eksamit ko-

ju; pingulekistud narvid ei joudnud enam sOna kuulda, terve dhtupool- se nuitis ta agedait, kuni ta jGue- tult magama uinus.

. da nuud algab Gppimine ,,suures | Esimestel paevadel, kui veel midagi Oppida ci ole, vaatab katsub uute ruumidega, vodraste _‘Rigudega ja

wane Ar aha aL od ie

_— va kojamehe nainet .

Ta ei saa aru, miks ta just koolli- pretnaks peab saama, kuna ometi

nii paijud tema endistest . seltsilis-

test niliid vabad on, neil ei ole enam tarvis Oppida ega. raamatute taga istuda.

,oaad = kooliprelnaks, oled saks nagu saksad kunagi,” arutab ema: »pole sul rasket todd teha ega mi- dagi, aitad mindki kui ma vana olen... Vi see kerge on sind nit kaugele koolitada; eks see maksa hirmsat raha kull, aga sa oled ju meil ainuke... Nie, mina pole kooliharidust saanud, mis.ma olen, . Aga si na saad kord uhkeks prouaks . , Eks see ole meilegi siis isaga aus nae, tiitar koolitatud inimene.. .“-

Leeni kuulab ja tunneb siidames igavat tuimust; ema arutused i

Vis: tarvis klaveritundi minna!. . Et sa ka ise millegs peale el mdt-

Kodus -

AM

Leen, Kuule, kell jutsa varsti

aa

le! . ‘Leeni on juba viieteistkiimne- aasiane, Ta ef unista enam metsa- piigadest: ja nakineitsi. kodust,- ka randa ‘minemisest et unista’ Leeni enam, sest saadtk ku! vanaema sur- nud on. Ta ei ole mitmel suvel enam maale saanud. Koolis hasti edasi joudma, sellepa- rast on parem kui ta suvel ka Gpib,.;,{£i Sppimine tee kunagi kah- ju.” arvab ema; ja isa: tuletab kal- list kooliraha meelde, Viimasest silgisest saadik ‘kaib Leeni kaks korda nadalas klaveri- iunnis: ..Kiill seda tarvis Haheb, kui kord koolipreln oled,”: kinnitab ema. Leeni usub ka, et. seda_ tar- vis:on, — kui harjutamine aga nil hirmus vastik ei oleks! Lapsena kuulas Leeni heal meelel muusikat: puhapaevane oreliming kirikus lii- gutas teda vahet pisarateni Ja liht- ne sGjavdemuusika pani sitmad sa- rama. Aga sest saadik, kui ta kaks korda nadalas kuni: diluseni hie ja neidsamu heliredelid | ja harjatu- si kulunud haaltega klaveril luge-

‘mata kord:. peab kordama, .on tulle

iwasugune muusika vastikuks muu- tunud. Elu naib Leenile veel: palju igavam ja tihjem olevat kui enne. See oleks valjakannatamatu, kuj Olgat et oleks, Olga’ on Leeni Opi- lane, tema sober, tema. ‘Urddstija ja Spetaja, Esimest Korda nagi Leenj Olgai poolteise aasta eest, Olga on

teeni peab

vand -pestnaise dettitar ja kasvan- dik; Glga vanemad on juba amr

surnud, Tadi on ‘teda ,,armu pa: nagu.-ta iitleb, oma juurde .

rast” votnud, teda kasvatanud ja kooli- tanud ja tema eest muretsenud. Kui Olga algkooli labi- sai, arvas ad),

. et temale sellest haridusest kill on, — kuhu tidruk selle tarkusega tk-.

ka pidi minema?.Selle asemel, et

-koolis aega viita, vdis.ta parem (66d teha. Juba koolis kaies‘olt OF -

ga i66d teinud: nititid pidi ta horm-

mikust Ghtun: poolpimedas keldri-

toas vdikse laua tapa. kijiirutama fa pesu markima, Olga on tigey tild- ruk, ainult nagu on alalisest paigal- istumisest kahvatu ja visinud, sil- made all on-haltid varjud. Peet sarke ja Ghukesi linasid mirkides on Olga! aega olnud mételda ja aru

pidada. Kui ta kooli i6petas, olf 13 —

neljateistkiimne-aastane, terve elu oli-alles ees, — pidt ta eluaeg ait- vist t6dd legema? Kas ta kunagi keldritoast ef pidanud valja paase- ma, —- sinna, kuhu tema miétted kooli ajal olid teed otsima hake nud? ... Kiill ei olnud Spitavad al-

ned palju huvitavat pakkunud, aga tegev

noor, vaimustusega. (dd. koolidpetaja oli laste siidamelesse seemneid puistata moistnud, mis

‘enam viart olid kui ainult igavad

Sppeained; Spetanud

Faamatutest

ta oft lapsi 6

matust, - (Jargneb)

EU A A HR A |

nVABA EESTLANE”

an valvel eestlaskonna iidh uvide eest!

| ' + Std 1 RE OE oC MCRD

=. at _! L, : aa : ere eer eee aan aaah 7 . rr a i a er cee ts She ny as ee a ats - a a, L a me = _ anette os 7 = neonate sts ne SnD tet cee _. 7 sh nn, = 0 i" a Pe Ba - . = a i n ‘' “3 . ah ar hte - one ee =_i a4 b- i le : "a rin Sanat or ERR TEEN, ee ae Tt re

| | Hightower | jooksis 50 j. tokkeid ajaga 6,63, |

austerlase _ Ernst Vettort ja jugoslaavtase. Pri- mas

_ teemaks oli voetud:

fitles kohe valja, et , | -valiisustel- ei ole. mingit kujutlus-

vaimutoitu otsima Ja leidma, — ja mitte ainult koolirai )

Rahvusvahelise PEN Klubi ro.

da Nikaraagua luuletajale, sell

rio Muriliole. Pealt kuulavad 1 eksekutiivdirektor Karen Kenn

PEN Kongressilt New Yo

Kongress on lab

Kongressi arutlusliku sa pohi-

riigi kujutlusvéime’,.mis jai patju- dele ebamddraseks ja kutsus esile kommentaare seille valjamotieja enese kujutlusvdime. arvel, Laud- konnavestlustel oli see aga. jaota- iud selgemalt defineeritud alatee- madeks nagu: rik oma kujutlusvoimel. suse

nrobleemid. Opositsioon,

Tsensuur USA-s. Utoopiline kujut-

Kuidas rakendab - Vooran- -dumine ja riik, Rahvusliku ident-

Kirjanike ja ri

lus. Riigimeeste arvamus riigi ku- ;

‘jutlusvdime kohta. Teised siimpoo-

sionid vaagisid- kirjanduse | tolki- mist; teatri olevikku ja tuleviku- valjavaateid, ulmekirjandust ja miimeid muid kiisimusi. Gli roh-. kesti vaimuvalgatusi, raskelt lahti- mdistetavaid abstraktsusi, ilerea-

geerimisi ja arvamuste kokkupor-

veid. Viiteid konkreetsete lahen- duste suunas leidts aga muidugi kasinalt,

KIRJANIKE JA RIIGI

- KUJUTLUSVOIME

Enamus siimpoosionide liikmetest :

voimet fildises méttes — seda voib

olla vaid neid juhtivate)] indiviidi- —

del. Siis paisteti olukord iildisema

suhtumisega ja voeti vaatiuse alla |

kirjaniku ning °riigl -yahekorrad, Sel alaj oli juba paris palju suda- melt dra titelda. Ameerika popu- laarne romaanikirjanik John Up- dike titles, ef tema

postiteeninduse neerimist; kuna selle kaudu saab kirjanik oma honoratitshekid 34

7 saadab valja « ‘Kasikirjad. Lisaks:

muidugi veel sonavabadust. Valit- suse majanduslikku toetust kirjant kule ta ei pooldanud. Seda oli Up-

dike’il_muidugi kerge dtelda, kuna

riikidel vot.

isikjikult.. ei. ‘soovi valitsuselt muud- kui vaid. sujuvat funktsio-—

leg ug Va I]