/ALAARDIA guts Masts ‘beotiage 139 Tecumseth ‘id Toren, ; PRATOIMETAJA. Karl 4rro - POIMETAJA: Hannes Oja

*OSTIAADRESS: PG Sux td.

Sky c Torunto A, Ont. Mas aM?

7 TELEFONID. tolmetms 464-759, talitus (vellteniaed. uated, | ekspediteionn: HEA. 75

TELLIMISHINNAD Ranadas: estas $92, poolaastas se— a

| qd veerandaastas $9.50, kiripostipa wastas $59.--, poolaastas $23.— | 1

“fh veerandaastas $15.— | 4 TELLINISHINNAD villjaspeol Kanadat: aastas 995.—, poolaas-

tas m19.— ja veerandaastas $10.50. Kiripostiga USA-s: anstes {1

: $58.—, poclagstas 338.— ja veerandsastas $16.50. : a. LENNUPOSTIGA dilemere-maadesea: aastas Sf8.—, ponlansag qh ‘re $94.50 ja veerandeastas $16: oe

--Andressi muudatue 4 « Visine) bind M0

FREE ESTONIAN.

eibitod by Pres atone Pubobee Lid, 13 Tecamssth &., ._ Toronto &. Gut ASN 22

oh tik hal turiproorarm

Otupeeritud Best ajaliclandts | aes ilmunud andmetest seigub, et ‘Eestis kavatsetakse Oimpla re- gati ajal 1980. sasta suvel jo enne geda anda suuri lavastus|, mifie- de iilesandeke on ilmselt tihest| - kijest demonstreerida rahva ' tnassilist ogayOttu sellcjaadilistest rahvaparimi steps | fabtimbutatud |

ettekannetest, kuid geiseks juhti- |

da kiillatiste thhelepanu korvale:

'° mGukogude surverezhiimi puudus.

teh: ja kujutada oliimpiakilaliste- le eesilasi: rasmsa rakvana, kes nzerusui elavat ndukogude korres ja vodra velmm ali ning kelle kit

- tumine ega niofime ei reeda mil-}

fegagi, et eestt rahvas on painuts- md raske vene ikke ala ning on valjasurengise oOhis, ”

Kuna oliimpiamangud toovad fallinasse 1980. aasta juultkuc ‘jal. robkel arvul turiste, sils on koru juuliiuu igasuguste tiritus- tega tdis tikttud. Olimpia purje-

regatt toimub teatavasti Juuli tel;

- sei peotel, kuid kuna sel ajal on . Tallinvas erakordselt palju iifz-

isi, stis liikatakse jarjekordne

- fdiaulupida junk algusesse. Sel. - fele Inufupeole on Moskvas peale . Jétdud erifine kummitemypel, ku- ma see eesti rahva kokkntulek on puhentatud Resti NSYV 40. Juu- belile’ — nii negu Kinnitavad se- da-néukogude ajalehed. Kuid|

et. see kentakse lafla liste etia kommunistide vane pthitie -,,s1-

sult sofsiatistlik ja vorrailt ralt-|-

vusik" alusel. Kilalistele ndida-

takes tuhandeid tanisivaid jal. laulvaid:rahvartides cestiasi, uid. samal ajal on need cesilased pan-!-

dud sotslalismi) sid) all ¢eenima ja rikastanta - suurt Wenemasd ning neilt om riidvitud koik pohi- jised inimoigused. Neile on jaetud éigus Ipulda, tantsida ning kiita Leninit ja Brezhnevi, kuid nad el tohi midagi ridikida’.séna-, ega triikivabadusest ega enesemsara- mise digusest, Ja kui muuseuni-

des nadidatakse fine vabarigi Vanapovast ja. ajaloost“, ‘stis volb juba ette arvata, et Eesti ajaiugu ja minevikku mittetund- vyatele valismesfastele . serveeri- takse meie minevikinu hibenema- tult volisitult ning tehakse nelle koire viirnistletumat ajudepesc- must.

Eesti rahvas ‘seisab - 8e0Ses oliimplarégatigs tisise difeminin ees. Ta tahah nifdsta védrastele oma. ki reek ja initmekesist rah- vuskuituuri, kuid kui see pannak- ta teenlma N. Liidu ja kommu-

nistliku rezhiimi prepagandat, sis |. kahjustabh see kahtlemata eestlust |

ning tem piitidjusi ola ja elada iseseisva Je vaba rahvana. Ja lipuks — arme unmusfame,

. a oe * . .f .

: s Be ve Og sree

oud i, ae s ree att hes

ae

rt

r

i ae '

ae

i

r ws ate iti

1 any

. ' : A 1 . Se Ly ate th a os oa ol rere ae c iy " . = ob ry . Tg i ML Tae SE ; a ate ial ek bel * fre i ‘ Ti ee a 1 i 4 re . Aa TERETE aR, ie we itr pegs: Te “pas 1, a , re r weet! om ar un -—* = 4 .

TAR

za eis Ef ra b oR .

moj. Nom : . < we / Peed a en a: i, ; i ME

ah . aie

Hien it. He

. ca i | oe : Lae ‘" eee en rar ata ae A i re a hel OR Lael ne emo rie Sua te:

a i

u TT . . . yo) Pe 8 i ae | : at ypae a al. | "1 ae ae Cee a ee sala heave 7 a I - ‘4 eels hts | : He ea Hee +t

th

i ; ve ae. 1

ae) aN ee sham =. A. -

ar te ett ly a ae

“rand i Kamel rina ant all: pb sob eatacesel tovelast irui silim

Vene kirves la est. fi mets

Eesti Metsakoodeks joustub 1. juw all 1979,

Heat ndukogude nukuparte! “ iilemndikesu ~

ib Mf } a ar

eqel*ihagager paced heer dP ————— _ _ eis : : 4 r’, ’ a

3. faa 4, véebtuart ilidatavithetu- sel Eesti Kunstide Keskuse poolt korraldatud Eesti Mnustkakonve-

rents Torentos oli kahtlemata ees- ii kultuuriajaloos wks ainulaadse: — maid tiritusi. Nende pievade kes. tel keondati Torontosse kogu Poh. -

ja-Ameerika - kontinendi ulatuses

| munsikainimes! — loojaid, ‘peda- _ -{ goege ja interpreete, kes ei arata-

mekiilgsete | -. |menstratsioonidega knolajaskomma- - - }b iilevaate muusikalcomings teh

nud mitte ainult'oma prebleeme .

ja pievamuresid, vaid andsid 1nit- esinemiste. - ja de-

sitacustest ja pracgusajs. muusike-

oS kultuuri kulgemissimndadest, Locn-

guid ja demonstratsieone thiend:-

sid kontserdid, kirjanduslikud ef- —

tekanidied, noorte munsikavéisthi-

sed ja lauvdkonnavestluscd mitme-

; kultuuri, mele kultiiurivarade Siii-

neid aves |

| litamise ja teistelé aladelt, Liihidalt: kaks pieva erakord- selt tihedat ja mifmekulgset kava

‘mele mitmesuguste kultnorialare

patematelt joududelt, Koike seda estle tuugs

_| kriipsutada ega toonitada, et sellel

viimagel istung argu, detsembris 8 weet _vasiu vabatiiklik metsekaitseseadus: Eesti NSV Metsakoodeks, Uus seadus piirab metsade rédv--

mnajandamist, mida erltf julmalt harrastati néuko gude | okupatsioont algaastatel, Seadus réhutab -

: deks jéustub dinavin’ jl. fuunil.

Moskva, ré6vmaj andus Hestis jateb sageli mulje, nagu ei usuks

liste ja estectiliste nduete rahul: damiseks. Teiseks. cluliseks funkt-

kommunistlikud asjamehed Eesti siconiks on metsa keskikonnakait-

jiimist punavéimu haardesse ja piitiavad maad voimalikult kiires- ; ti looduslikest ‘ressurssidest ttih-'

se. Péhjavete taseme langus, vee- ‘kogude kuivamine ja saastumine, muldade uhtumine ja fuule-kanne

jalks ammutada.- See kehtib criti majutab -kliimat’ ja stmostaar,

polevkivi ia turba, samuti aga ka: taimestikku ja loomastikk, veejéu ja metsa .suhtes. Eesti

Metsakoodeks. fikseerib ka, reg

teistkordsel okupeerimisel 1944 'keeldusid ja kohustusi, mis keh-

alanud metsade laastamisel ja: meisatalude hivitamise! oli esma-: joones sdjalis-poliitiline siht —

jikvidesrida motsavendade Vastu. | pert.

tivad elanikkennale, Téddstused, ‘asuitused ja ettevoited peavad ra. kendame abindusid, mis tagavad kaitee metsadele heityeté, keomi- liste ainete, tédstuslike- ja kom-

Jmunas)-jéatmete reostuse vasttt.

Bel ajal telti ‘pain sahju Eesti Meteakaitses tuleéb kemikaalide

_ metsadeie, miflele omakorda .

sandus kiimnekonna sasta eet

‘guurim teadlaoley torm, : Tuulemurdusid ikoristalt mia] aastat.

Acraarstisteem! mimdatus tae de likvideerimisega ja poliitilhe stabiliseerumine sundis véimixid

miuntma suhtumist péllu- ja. mt- | samajanduse ning looduskaise: sakoodeks k¢ike seda, millega

asermel - meetodeid.

Onn keelatud ius. ettevoiteld,

_ kaevandus! ja agregaate ning

rajeda teid, mis. pole varusta- dud. metsakatiset tnzavate sead- metega,

Ukstkisiute Osas miirab met-

|Koodeks appelleerib ka | ‘konna senisest egaramale abile

rakendada | bioloogilis

metsnde sotsiasisetd. funktsiogne — puhke-, tervishoiu- ja kultuuriniuete rahutdamine ning kesk. konnakaitset’—~ méju iilimatic, atmosfairile, veo-rezhlimidele, . erastnoni ja titultele. Motsakoo-

lshjustada metsakuiouure, 3 mite reostada metsi, thita metsakahju-.

tulede ‘villimise reegleid, jne. Clank

metsade hocldamisel, mida seni

jon teinud peamiselt looduskaitse |ja loodusesiprade organisatsioo-

nid ning dpilased igal Keyadél (a silgise] metsapzevadel, 8:

| Metsakeodeksi margitakse, et see on troostatud ,NSV Liidu metsaseadusandiuse alusel” arvestedes vabariigis -val- jakuiunenid digusnerme ja tea- icat. oe |

Jéremine -samm Festi lorduse huvides ei olene niitid enam Eesti seadusandlusest ega aktiivsusest. Kiisimus on nimeli Soome tahe ja Lkiinemere vete saastamine; mille kontrollimiseks toimuvad inbiicide lainemeremaage ithised nowpide-

mised. Kui puhta Laanemere kok. kulepe kord tecstub, ‘siis komis-

- sissotuhatuses

dustlikete alustele Lone : wat predict: |

iiritusel oli erakordselt.suur tiivus- —

tay tclme meie-munsikaelule, eriti aga meie neorema generatsivoni munsikainimestele ja tegelaskon-

|nale, kes konverentsile vaimusta- tult kaasa ldid ja kellede kaasabil - tegeliknlé seile suure Urituse ken- -

dikavele. anti liha fa- veri.

‘Kahilemata. andis muausikakon- ° | verentsi kerraldamine sellises.nin- tuses ka kogemusi tulevikuks sefle-

laadiliste tivituste korraldamiseks ja organiseerimiseks. Uheks fon- verentsist saadud Gppetunniks oii,. et. tulevikus peaksime vaitima iile- koormemist ning andma inimestele aega tihelt wirituselt teisele mine- miseks, sitvenemiseks ja motete

vahetamiseks. Samuti on: kiisimu-

seks, kas muusikavdistinst nocr- tele ei oleks tuluud korraldada

eraldi ménel teisel ajal, kuna see - Kujunes ¥iga aeganoudvaks prot-—

seduuriks ning vottis paljudelt. ini- mestelt, vOimaluse.samal ajal tei- murvate leengute kuulamiseks. -

Konveréatsist opavott oleks ‘yar

nod olla saurem vanéma. gewerat- _ siconi, ériti-nende iniméste arvel, - kes on. slin seotud meje Jarlukoo- .

ridega, Kindlasti oleks mitmekesi- ne kaya ka neilegi midagi positiiv-

set fa huyitayat pakkunnd. ERKEi

kavaline osa alt itlekoormetud,

oleks see siiski vajanud tiienda- |

mist iihe punkti vorra: vanamets-

ter pro& J. Aaviku silnnapaeva :

ei tarvitse vist alla

VALVEL “ NADALA

“1. ja 18. veebr. (ey. 151-6141, |

; “RA, ja 25, veebr. - ¥B2-9863.,

Gustaf Adol gumnagsiumil juubel

1981. aastal més Tallinna Gustay Adi mi asutamisest. Moi

-Yanlen Bestis, kucd

yanematest Reotsi ~Seoses juubeliga | fav Adolfi gimnag

Tailinna linna poe | taargiimnaasiom, e Nikolai I giimnaas

afidised Snetaiad ot selt tibistada oma ma materi ajaluolig . On kavatsusel 's

- kutulek Stoxheliai

teistes; maadss. Gul beliaastal tuleks vie os, mis tutvustall Isematest ‘agstat

‘vaartusliku algmatll

kasutamisele xooli ta juubell punut \ mat:

“Et see koik voit selleks on tarvis vj

‘gustay-adolflaste val da. Palume seepiirg

Opilasi ja Gpetajai aadressil: Docent } sin, box 559, 751 - den.

thtlasi teatada

andmetest kooli at

Kkohta. Samuti lisa¢

seisukohti ja arvaim

ta tihistamise lib

-V. KANGRO, N. ‘R. REBAS, §. B P. SAAGPAKK, |

f=: 4 Lins ee errr =

~ KINDLU® $3 WESTMORE Rexdale. On

| Tel. 74!

oliimplarahvast ef taheta ladiu- | cost tiieat] aman {3 jatta ja colle Bhd annie vain isimustesse. Réivmajandist | enamus tsiviliseeritud inimesi on | tab see tiha suurenevale néukogu- meenutamisesa, kuna see meic korraldatakse’purjeregatt avapiie. Temispidustused mids praegu suudetakse herrastade ainult lii-; harjunud: mitte purustada. taimi}de laevastikule, tis. ristleb - La mrnstkaelu iiks tisedameid tri- yaks, 20. Juuliks Jautolayal. nin.| ofaspceritid Restie esitatakse, ku- ajaliselt, pikas perspelktiivis he-) ega_ Indude-loomade pesl, mitte nemerel; faarvaairis sols ja OH. |sambotd sai 29. jaanuaril Stokhial- - yteatriliseerttud Kontsert", inida|junestd valja mele iseseisvuse | 82 loodus ekspluateerijatele Rte; I oo Leis aaviliirselt 95-aastaseks. Keici an Vaba FesiJane“ juba varem nial, Isesefsvise ajal panime atu- te mals. Nii o/ toimuntid tea- bac brea ap Pun hil ower ner , { mefe -yaatame ay simi tulevikiku, |’

maininud oma veergudel. Koitt-|se¢-oma tugevale mitmepalgelise- tud. jareleandmisi. 1858 ch ei tohi méie sealjaures unusteda. Maan vabaduse a sai”

_"* — sa te ee ee ee

CAlgus wordluse. Prof. stein titleh seda EE des, et teadlased, _ nat, armastavad He

re ar

phe gr a]

—_—"

| ra iseseisvaS Testis minevikiu, imi on talevikvle serdil.esineb. ligemate 8009 koorl-| fe kultuurils ning nende_ jseseis testati ny eres : | lauljat, puhkpillimingi jat ja rah. vuse parandite najai ‘on Eestt sil- looduskaitseseadus. AST2 esuttil | tiheks olutisemaks ja: vajalikumaks ;

=“ _ rat

vatantsijat Talfinnast ja pealinnal tttanud ka praegu oma. jéulise ja | ©°S'! PobJeranniku,Kailsoks ta. in : Véitlus N. Liitu toetavate amerika es,

_ .idimbrusest. Samal dhtul aigab | propagandaiche »Kodumaa" and- motel ka tilatusliir estraadifesti- val ning ‘regati ajel organiseert- takse dzhassifestival, wlefiiduline _ peotantsuturniir, kaheksa rahva- .tantsupeo koutserti. Komsomoli staadionil, kus esincvad 200 ralt- ' yatanistjat-pillimedst ja vaimiejat ning teisi iiritust, - | Lisaks sellele téitavad kik Tal- linna teatrid t2ie koormatusega ning climnplsa kultuuriprogrammi kontsértidel esinevad pareniad . Solistid ja kollektiivid. Samutt _korraldatakse terve rida niaitus! ing kogu regati ajal terutsevad .Zablinnas rhouseumid koos fijias- fidega, kus lisaks val japanekutele

= niidatalse »Kodumsa’* andmetel

dokumentaal-. ja. vaatefilme __,,va- haxtigi tinapdevast ja. ajakoost", . See Kultauripregiamm oliim-

| pla ajal on ihilemata viga rik- | halik, kate mele el as unustada,

, Vene spioonid ei -esitanud Sigeaegselt uo edasikeebust -

_ NEW YORK — Ajakirjanduses mirgitakse. et USA. jurisprudent- ‘sis peagu'pole esinenud juhtumeid,

kus spionaazhi‘p&rast 50 a. vangit

mbistetud fietakse vabaiusse: Nii . Juhtus age néuk. spiconide, eesti .$@ Valdik Engeri ja venelaso. Ru- . adolf Tshernfjeviea. Kohtunik, te- : Bisedes ‘vastutavate , valitsusinstt

siigavasisulise kultuurielu, mis ametlikult peab teenima, imperia- listiikku Vetemaad fa -kommu- nistlikku siisteemi, kuid mis ir- yuti sellege siiski on suureks fa kaige tahtsamaks teguriks eestlu-

se sailitamisel ja mele rahva pi-. simisel. Kaljuks oh vyoérastel| sna niele raya

raske aru komptitseeritud. olukorrast, meie kultuuri kahepalgetisest olaimu- ses, mete. rahva téelistest piitid- lustest ja meie rahva hingest. Kui} vaorad tecvad Eesti, ja eesti rahva suhtes jareldusi ‘ainult viiliste efektide ja kommunistiiku. pre- paganda pohjal, mis on tiendoli- ne, clis viivad Falllnnna suured pidustused Kufineda mteile rah- vuslikust .selsukohast Jhiudes rohkern keh julikuks kut kesuii- kuks ja anda trillaiistele petliku ja voltsi. pibdi praegusest Restist

ad eclie rahvast; KK A. :

adianbietetnd sphoonid vabadusse

N. Véene saadiku Dobrinini vaste: tuse alusel, Ajakirianduses ilmusid ee ajal teated, et molemad spice- | f

nid. vahotatakse Vilja m6ne- vil- japai istva Vere dissidendi vastu,. kes istub vanglas. Bimetatt ka A, shisnaransky pine. |

Prokurtri teatel peavad siti.

hemea rahvuspark — esimene sil. tetaoline Néukogude Liidus. Jér- jekordne samm. Resti maa ta i0-

| duse kaitseks on. ¢metsakoodeks!"

rakendamine. Ok tooduskattselised | Sat.

mind on teastatud legaaisel tee} |

Moskva keskvoime seadusand- fusele toequdes ja rikkalifolt ‘Lening ning eesrindlike vene teadljaste. isttantidegs pohJende- cult. :

sugemeid — ithel psol hoolimsty | keskvdim ‘oma - viisaastaltute ja plaanidega, telsel pool eestlaset, kellele EBestimaa ei ole mitte aj. THalt sentimentaaine patriootili ine méiste, vald elukeht ja keskkond kus nad peavad elama, Selles kontseptsiconis OT}. eestlased tlm- selt icOik ithe miitsi all.

- Metsakoodelks mitéreb, et mets ei cle mitte ainult majandusiik _| ekepluateerimise ob} ekt, mille tasstamine ja hooidus kuuluvad majandusplaani., Puit ja metsasan. | dused ei ole alnutahtsad. Metsa} on ka yaga olulised sotsiaalsed

foonid. Puhkke-, turismi. ja laagriptirlconnad metsades teeni: vad meelelahutuse ja rahvatervis- hoiu eesmirke, Uha ¢nam suure. | neb metsade kesutamine ‘ultuuri-

midistetud spioonid elama N. Vene } .

esinduse elamukompleksis, River- dates, N.Y,, millest valjumisel oo-

fab neid kohene arreteérimine: Sitidimdistva kohtuetsuse’ peale

is 1 colt: ‘winalus edastlesehuseks. MG.

lema advokeadid: seca, tihitajals Qj teinud, Nad. esitasid niidid avalduse apellatsiconi : tihtaja pikeridami. |eexs, missugune rahuldati.

kes sotsialiamimaades

Grimeeste vostu

Kal ifornia demokraatlikud ja kkoriumuintsmivasiased a ithe Ee

a oe

konned on moodustanud organisateioatit, ‘mille “nimeks - an: , stockholders for World Freedom", Uhing on: alustanud rine int suurettevatete ja nende. juhtkondsdeé vastu, kes. iritsévad

Ny Lilduge vat isegi suhtuvad nejsse: tehingulisse tikskdikselt. Ora voitlusele tihelepanu. — a

tamiseks oui ica. siitidlaste: abt

postl ti asetarmiseks on kujundatud . ja vGetud kasutamisele nn. «Kult: | Ometi Ori n neis varjatud eonflikt | se silmuse“ nimeline teenetemark: | cusehule Selle asemel, ot loviada ‘Selle esimeseks saajaks oli. Occi- | maaj

dental Petroleumi firma. juht dr. Amand Hammer, fres kunagi oli! Lenini isiklik s6éber ja kes hiljuti silmis Kremliga miljardi dollari- lise Slikeemia lepingu. |

Auhinna* nimetus péirineb te! ris pidi néukogude raadiog esine-

niniit, kes Kunagi ‘kiitles, et kapi- talist mitifih kite millega teda fommunist sasks idilesse puna, .Kuldse. Silmusega™ vairistatak- sp neid, keda kommunistidel on imnestunud ninapidi vedada:.

seid arilisi tehinguid fkommunist- like muperalistlike . rezhiimidega. del teel loodetekse viltida vaba

masilma kaugele. ette joudnud. tehnoloogia, strateegiliste thater- jalide ja haruldaste loodusvarade

sattumist vaetulikesse katesse. Se] teel pitiitakse tihelepanu jub- tida ohtudele mis ikeasuvad kapr sali investeorimistel diktaatoril-

fima: ‘yaha maailmy iileschitava abita. pedvad. kommunistliicid. Va- litsused ‘halekara tilielepanu pli-

nas FUE

Jevtushenke k keelati Nl Liidus

STOKHOLM (EPL) — Septemb-

ma oma litirika lugemisega tun- tud n6ukogude lunletaja ‘ Jevgeni Jevtushenko, kes omal ajal oli

Hrushtshovi lemmikpocediks ja

|tegi propagandalisi Valismaareis,

Tema Kahetunniline esinemine

jkeelati aga néukoguds raadiosheft Késul dra, Raadiosheff olevat olnud.

.|pahane Jevtushenko luuietusele »Homse pieva tuuled.

_ Readiosheff oli ka ndudaud, et korjataks Bra wOik Jevtushenko Viimase luuletuskdgu ekeemplarid, kus see inuletus sees. Aga. luuletus- kogu ,,Homsed inimesed“, mida triikiti detsembris, 130 000 eksemp- faris, oli juba kolme pdeva jooksul labi miitidud. 30 kopikaline raamat maksab _ Breege mustal Harel 25

| mubie.

rapya. vajuvale: majan-

| ‘ypatustalaus, _

Tavaline amiecriklaie ¢ on > estates iKieliialt segaduses kui -Carteri

| vatitsus akki teatas, ef ta: silmib—

diplomaatilised. sidemed Kommii-

nistliku’ Hiinaga ning viskah Tai- | wani saarel elava raivustika Hiina .| valifsuse iile patda. Pikapeale, on

ametriklastele sliski, paljude ajs- kirjanduse, radio ja télevisioon kommentaaride poihial hakavued selgitma, et Hiinaga kokkulepe ol

3 hadavajatik N. Liidu suurte ambit- ..:. | Sioonide ja maailmavallutamis- a wis plaanide pidurdamiseks, Seda aru-

}saama Kajastuvead ka Ukendriikide

»Inees tinayalt’ arvamised, milie-

de kohta annah iilevyaate »New

York Times".

‘Toome allpoak mined neist arya: .

mistest ,,Vabe Restlase” lugejate- Is, et valgustada neile ameertktas- fe arusaamisi koosti0 otsimisest Hiinaga. Nit nalteks iitleh Kalifoy-

inias elay kinnisvarade vahendami-

se agent Donna 8B. Stone: ,,Mut_on hea meel, e¢ mele suhted Hiinasa

paranevad. Ma loodan, et need.

suhted stabiliseeruvad ja moodus- tavad vastuktela Venemaa thvar-

dustele.* Donna Stone miainib, et. ameeriklaste arvamised hiinlaste suhtes on muutunud. Kui seid pa- rem koheldi kui ,,Kollast hadaeh- tu’',. siis nlitid kufutatakse - neid

tarkadena, tddteahtelistens. ja ar

: mastusviiiirsetena. _

Koostap Hiinaga on paevakorra-

te kergitaamd ka Hilna ja Veremaa _

Shae Be. 2)

— ——

Jased kes uurivat

kevad venelasi.

sed seevastu leia ole Uhendriikidel ‘tout N. Lilt. Exrula mices Billy Beers et -ameerikiased

julgemini Hlinaga

funa hiinlastel ¢ strateegilisi: tuum

- gual ajal leidub &

Tasi, kes leiavad, ameeriktasele lih Jane, kuna yene gem ja praeguse ej.cle vene rahy nistlik vallisus.

a ee York Tins ‘sooritasid thtlas milles pariti am

mist Hilnasse ja _- sitatutest subtusiga "galt Hiinasse, 24

yastn ja 44 prot tuiks. N. Liitu pa

test ainalt 15 prot

ti olid venclaste {aid erapooletuiks

Nagw sellest na

- te papulaarsus

vasti alla. kainud Nixon . ja Kissin shampusellaase | | Leself on Hiina K hiim olnud sama nezu kommunistl

- maal, kuid téengy

soda pelgavad an ldivselt, e€ Vene relyastusega ja 5

_ palja ohtlikum }