Ka izcelot fiem, kam nav DP statusa

Pirms kada ljaika mitsu Isikraket8| sai Gimenei viena), ka neslimo ar lipi- bija atreferéti IRO preses konferences| gam elimIb§m un ir brivi no insek- zinojumi, kuyos, starp citu, bija mord-| tiem. JMesniedz § gimetnes (arf hér- dits, ka uz ASV var izcelot ari ,tau-| niem) 6,5%6,5 cm lieluma, tas vaclesi" un tle arzemju bégli, kas) Norakstiem vé! pievienojama vieté- dazidu iemesiu dé] izskrinéti. Lai Sa-| jas finantu jestddes apliectba, ka nav ja jautajuma gitu tuvaku informaciju, nodoklu parddu (Steuerliche Unbe- miisy laikraksta lidzetradnieks ieradas) denklichkejtsbescheinigung), un v.eté- Ventorfas izcelosanas centrd, kur ta-{ ja pagasta vai uzturésanas vietas ap- gad britu josia Sai akcijal darbojas| jieciba, ka izcejotéjs ir kara seku jpass vacu pilnvarotats. upuris, kam nepiecteSama palidziba

Pilnvarotais fzdevis instrukciju, ku-| (Bescheinigung von der Gemeinde des r3 noradits, ka izcejoganai uz ASV var| Wohnsitzes bzw. Aufenthaltsortes, pieteikties tautag vaciedi (Volkedeut-| dass der Bewerber hilfsbedurftiger sche} un no dzimtenes padzitie (Hei-| Kriegefolgebilfe-Emplanger ist}. matvertriebene), kas dzimusi otrpus| Paredzams, ka uz pédejas aphecibas Oderas-Neisas lInijal un kam dzives! pamata cela izdevumiug lidz izce|osa- vieta vai pastiviga uzturééanfs 1949.! nas centram, tapat uzturésanae izde- g. 1, 1. bijusl Rietumydcijas republi-| vumus pa pdrbaudes laiku segs viete- ka vaj Berlineg rietumu sektori. lzce-| jis vdcu iestades. Jiras ceju maksas logfanai, lidzig! DP akcijai, nepiecie-| ASV, bet izdevumi Amerikd pa zemes $ams galvojume, Ja kada persona jauj celu izcelotajam véldk bus jaatmaked. maginajusi izcelot k&§ DP, bet ir 'z-) Sis akeijas pilnvarotais ietei¢ pirms akrinéts, un tal jau ir galvojums, det! galigds pienemSanas neuzteikt darbu ar B.C. numuru zem 500.000, tad Sls] un nolikvidét fedzivi, P, L. galvojume Sai akcijai nav derlgs., Ak- cijal derigt tikal He galvojumi, kuyu Eiropas numuri Sian sap skaitl. Ja galvojums ir uz vdrda, ta var High gaivojuma devéju to pArrak- | fen 12, [Oat ning Mills atari atit ar numuru, kas pariniedz 500.000 | gosts inik& on Arst8jien Huntlozenas the ¢a- Citsdl Sis qalvojuma jet zuduma. petoriit. Ving apglabite Linnburgas ollmalcae

Pieteikties izceloganai Ventoria ne- a var, bet tas jadara oficidlos va{ ari paznicas jestazu jerikotos izcalosanas birojos. P&édéjie uznemae ar! galvoju- mu sagadl, ja pagam tag nav lespé- jams, Sal vajadzibai birojam janodod viel8j4 ma&citéja atsauksme {vScu va-| Ar a§du virsrakstu Slézvigas-Hol- lod&), 2 fotografijas, kusas redzama/ dteinas vadogais Jalkraksts Libecker visa Glmeng kop, gimenes galvas| Nachrichten atziméja Rigas 750 gadu biografija 2 eks. un jdizpilda ipaga| jubilejas svinibag Libeké. Jubilejae eanketa, Formuldri ¢anemam! biro}d.| akta dalibnieku vidi bija ne vien Hamburgé ads bjroje katojticigiem | vadosia vdcu valsts darbinieki Sléz- iekartotg An der Alster 19, Suterd-] vigd-Holiteind, bet ari daudz bij. Bal- niem — Rautenberast, 11, Biroji ir! tijas vicieju un ridzinieku. Pédajo ati citds lielakds pilsétas, piem., Min-| vidit viens pat varéja lepoties, ka cé- stere, Hanoverd u. c,. lies no Rigas dibinat&ja biskapa Al-

TA8ka gaita ir lidziga DP izcejoga-| Derta cilts, Runds izskanéja ilgas pec nal. Tiklidz no ASV piendk galvoju- dzimtig pilsdtas un ceriba reiz atkal ma noraksts, izceloganas birojs izdara| atgriezties latvielu Daugavas pilsété. dokumentacifu. Neplecledame jau lal-) Rigas 750 gadu atcerei laikraksts kus eaghddt 2 apliecindtug noraketus/ veltija veselu lappusi. Rakets 750 g. vacu valod& dzimfanas apliecibai vai} veca pilséta kops laikiem cies! saisti- krustamzime}, laulfbas, AkirBands vai! ta ar Libeku ilustréis ar Rigas ger- lauldt& mirganas apliectbal, apliecibai| boni, Rigas skatu un retu uznémumu par atnacificésanu {Entnaztfiziarungs-| no 1944. g, 13, oktobra, kad liesmojo- bescheid), dokumentam, kas apliecina| $as pilsétas plevarté ielauzis pirmie jerasands datumu Vaciji, piler&diju-| krievu tanki, Raksts draudzigi noska- mem, ka izcelotaje ir tautas vacletie| gots latviesiem. Pati Riga cildinata val no dzimtenes padzitals, pier&diju-| vardiem: ,Ar Rigu skaistaa atmipas mam, ka dzlvo Rietumvdcij& vai Ber-} 8aista ar] daudzus libekiesus, kas mie- lines rietumu sektoros jau pirms 1949./ra un kaya lalkd iepazina So skaisto g. 1. 1, policijas apHecibai par uzve-| Manzas pilsétu. Ikviens, kas reizi Sanos (visim persondm, kas vecdkas} Rigu redzéjis, izjit pileétas burvibu.”

Ee ee

MIRIS BIJ. KARAVIRS Lineburgas view olimoick pée iigas olimo-

par 14 gadiem), arsta apliectbai (vi-; Saprotams, vacu laikraksta stasts sa-

oe ee

AIDA NIEDRA

— Svesinicki

oy = em

Ciesas saites starp Rigu un Libeku

:

LATVIJA

Te es ls a ee itl al LY ed bed pee nid mt *

.Vazas jau rus,.. .

(Turpindjums no 1. Ipp.)

mira,” teica sitnis, ,ja vien més pag

to negribésim. Vazas jau rus. Civili- zetS pasaule miis jau dzird, Lieli upu- ri nesti lidz Sim un bis janes ari na- kotné, bet cita cela uz brivibu nav. Ritenis sdcig griezties kristigas pasau- les uzskata virziend, un §0 griesanos eustrumu varmdkeg naspés apturet,.

Kad péc vdcu okupacijas 1944. g. rudeni Latvija atkal atgriezas komu- nisti, biju Skotija, kur sanému tele- grammu par jaunu, drausmigu iznici- bas vilni, kas velas pari latviesiem dzimtené. Kad par telegrammas saturu informéju Anglijae valdibu, so notiku- Mu uzzinaja ari anglu prese. Vairums anglu par kominiatu ricibu bija sa- butusi, daudzjiem acis bija asaraé, art misu labvélei Atolas hercogiene!, Bet bija ar] tad) kas neticéja un jautaja, vai es pats tam ticot, vai eS nepar- splléjot un nerundjot naid& par 1940. lidz 1941, g. anekeiju?

Tas bija toreiz. Tagad par fo ne- viens vairs nesaubds, Starpiba starp baigo un vélaikiem gadiem tikai td, ka tad Baltijas un citas valstis #iz dzelzs aizkara bija upuri, bet tagad tas pats draud ari paréjam miermill- tam rietumu tautaém. Mainijusies ti- kai ciivéku iznicinddanae taktlka, De: portdcijas vaira nemotiek ar tadu at- klatibu un panémieniem kd agrak, Cil-

VACU PRESE ATZIME RIGAS 750 GADU JUBILEJU

kas ar tiem 23 vacu kugiem, kuyos bruninieki, géridznieki dn tirgotaji pirmo reizi devas uz Baltiju, lai lat- viebus piegrieztu krietigal ticibai. Nav piemirsts atgddingt, ka v&l 1807. g. no Rigas 103.000 iedzivotajiem 43 proc, bijudi vacieéi, bet latviebu tikai 23 proc. Bet 1897. g. latviebu jau dijis 45 proc, kamér vaclebu vairs tikal 22 proc. Isi pirms pirmd pasaules kaya Rigas iedzivolaju skaits saeniedzis pusmiljonu, no tiem 80.000 vaciesu (apm, 13 proc.). Latvijas brivibag ie- giéanu raksta autors atzimé 8adi: 1918. g. 18.:novembr{ Riga kluva pat- stévigas, demokratiskas Latvijas gal- Vaspilséta, taCu cina af austrumiem vél nebija gala. 1919, g. janvari sar- kanai armijai izdevas sakaut aiejoso vicu 8 armiju, un Riga krita komt- nistu rokaés Vélreiz vaciesi deva 32+ Yus spékus: 1919. g. 22. maijaé Rigu galigi atbrivoja vdcu un latviesu kau- jas grupas.

Atziméjot Latvijas brivIbas gadus, raketa autors atzist tatviesu starptau- tiakos pandkumug visds dzives noza-

patiesa ikdiena ir gauzam pieticiga un jerobezota, un sip if tikal skahogs?"’ wa, Abgara Kilmene sacija, ,bet vai jus jum, lai izpétitu Berlines partikas veikaiue?” Smiedamas vinas pagriezis atpaka]l uz Kirfirstendammu, wn, raudzidamés ielt télé, Ame Cepie teica:

v&ki vienkar$i pazid. Péc pédéjim

devaties celo-

Tresdien, 1951. g. 27. janijs

Dazi mirkil pie Dienvidvaciias latviesiem

CELOJUMA IESPAIDI

Izbraucot no Kukshafenas transit, nometnes un atvadoties no fainng lat. vieju grupas vaditaja kapt. Grinfelda, ce]s talak ved uz dienvidiem, Ziemely ekspresis atra tempa drazas caurj Vi.

i nem eg re eS | -- masts mand rs “1

ziném, latvielu e«kaits deimtené par- sniedz miljonu. Bet k&da ir vigu dzt- ve? Lai Dievs viniem palidz! Tacu vie- nu més zindm — dzimtene gaida atpe- stisanu no mokém un ciesandm no mums un caur mums. Neviena tauta vai valsts viena pati nespej pretoties komiinistu briesmam, Tapéc nepiecie- Sama vieniba, kas ir galvemais epeks. Vieniba ir spécigaka par ‘atombumbu. cijai, un tikai otras dienas vakarg ga. vei an anon Se eS alae sniegta veco Jauzu mitne Inauia

bot dive vues tape Wak fey WHR eee Tee penae icine ea nedaudzi, kas arf we Nit no ene der&cijae apbiers a ae un ae vola nek§é nav macijusies un uy nomatnes micitdje A. Voitkus. Ta ve. & personigo es" étada sire viet& Lat-! cuma dienas vada brivas Latvijas ct. vieSi ir individudlisti. TA ir laba He-; léja paaudze — zemnieki, stradnieki, @

“=. _ ro“,a4} =

‘ag, kECaS tBle]O- ies simple

ta. Bet ja -individualismu nelietigi] inteligence, vaists un pasvaldibu dar. =

binieki, virsnieki. Daudzu sejas ripes @ trimda un tas gritibas atstijusas @ savas pedas. Nevienam no vingiem 3 na prata nav nacis, ka pec sekmiga

velti valkd, tad tas atnes Jaunumu,

Val dazi vardi par Brivaés Eiropas komitejas latvieiu konsultativo kopu Amerika. Sis grupas dalibnieki nav uzskatami par Latvijas valsts offcia- liem parstavjiem, bet vini ir tikai lat- viesu propagandas darbinieki, kas sa-

jSpavada sveSumd. Lal gan mitnes persondla riipiba manadma ik soli, tatu @ i gemeae eves§ vide un Zélas péc zaudétiem @ gatavo raidijumus, Vinu algosanal fat- niederigiem, kas bez vésts pazuduli, viesu zelta krajumus neaiztiek, bet} \citusi kara lauk& vai bolgeviku gle i vini algu sapem no amerikapu f0on-} Jo51;° dara vecumdienas divtik sma | diem. gaz, Vienigais mierindjums ir ldgbeng } Ar gandariJumu man jasaka, ka mi-) baltajé mitnes dievnamé, F gu vadosa inteligence un jaunatne it| Bad Reichenhalles nometne ir irir. # nacionalé gara, stiv nomoda par tau-| ganas stadija, Vairums tautiesu jau iz @ tas likteni un vedis mig atpaka] uz| cejojusi, vai dodas uz transitnomelni. % dzimteni, Man nak prata dzejnieka| Izcejo$anag jutie ari mac. P. Brencis : Andreja Egifga vardl: ar B beresiy nue 3 Gcljas tiemaasporia kirvield Gare; Man sen vaire éavu sépju nav, midd-Purtenkirchend vél nesen apgro-4 Tik visas tautas. zijas daudgz Jatviesu. Vienl, lal skae@ Man sen vairs savu sapgu hav, titos Alpu kalnus, otri, lai pledalttog: Tik visas tautas.

ziemassporté, Nu ari te redz mas Man savas dzivfbae un nivee nav, | muséjo. Deudzi jau min Floridas, Kae am Tik savas tautas,

lifornijas u, c. valetu un kontinentad zeml, ‘ Miisu uzdevums darit visu, lei tie! Sasnijegti talkie Vacijas dienvidk nebiitu tikai dzejnieka vardi, bet mU-}— Bodenes ezers. Briniskigos Alpusg su tautas dvéseles pdrlieciba. Turé-| gkatém pirmo reizi, Bez pasu kontrow sim svetaa miu tavutas sends vérti-| les braycam uz Reitu. Veérojam, cilg bag un tikumus. Apzinoties, ka vazas|vacu vilciena pavadonis augstpr&tigs ris, biisim modri! Misu dzivei tagad| noskataés uz eavu austriedu kollégu ir vairak jégas nekd jebkad. Tautas,| Austrietis vienmér vacieds prlekiG@ kag dzimtené, gaida atpestiganu un] juties it kd mazaks. -~ Pie Pldneser turpina cinittes. Vini mfs gaids, nee| iekap} austriesu macitajs. Uz jautljuae upurus un prasa ari cipu un upurus no| Mu par dzivi Austrija vin’ atbild, kg mums, Ja jesim pa 30 celu, tad gais-| dziveg standarts zemaks nek& Viel ma ausis par misu zemi un Dievs| Darba gan pietiekot, bivnieciba etré svétis Latvijul” dajot dienu un nakti, Lauku. Jaudig

esot kartigi. citigi apmekiéjot baznl Séru diena Ziemejanglija bija klu- t kartigi, citigi ap j

esot sarkana, daudz ke ga, bet lepna manifesticija. Tas pierd- oie. asa ;

at : “'S*) miinistu plekritéju. Francéu okupSesje ‘ dija, ke Angltjas latvies! nav Zaudeju-| iosias iedrivotajl visapmieringt&kie. § §j ticibu tai dienal, kad vini visi

, | Dienvidos plauj sienu un abolindgg celsies, lai dotog uz Anglijas ostém,! Ts, ir gkaistakaia lalke ar! Latvijg:am kaptu kugos un brauktu uz tuvo, bell aivery acis un gar redzu Akurater@ sodien vél talo dzimteni. Kalpa zénu, redzu pats sevi karstleag Jalijg Vaivars = kaja darba Jaik& dzimtené. Ats oe nikas wn vajadzibas gadijuma fenicinds stk&ko bez sirdsap aL nas parmetumieml” Un mierfgi vina paplldindja: ,Kard Vac] i bez kavésanas panems Lietuvu un Latviju.” a: Erdamas pécédiena sartu abolu, Arne atbildéja nekavédamé ts iVai pazistat teiku par Davidu un Golfatu?” = vNu teika jau nav Sis dienas isteniba,” noteica Abgarg®

darba sav zemé vecuma dienas bis Jam

ey thwall oriekdnilsatG Port

nav noslepums, ka- ! pi jo Uelakee ie oun’ yieni un ko avag DAléls,

» CL gl, atdvoklis - | nay : et jesthjae par re- ¢ baleojis par Kad vin sik Hg paratl lekaist dt par 20 centiem 0-

ate rik karst! tie stri- s

atrist, ka demokratu ¥ | ant bitu ko labu da- | "atatiog,” vind i274) nO ka- | tag Jaikraketu wn réda ' val talék valrs lespé- ; Tr fafiam nay taisniba, Ka és ud nis valetie” — No- 4, ‘tat vidos, Te jaapkeyo, wn rr tai to dare,” mierigi atbild; “f nip (us sunikno vel valtak, | 2¢ pit valdibas ,GrEKu uz . ty palapindjis NO republikanu j ali foikraksta, P&rmetu- Te sektpibu komfinisty. priek- die ay tnkréléju sauzésanu se-

" feat of arpolitiskam kliidém Ts rotins Rutvelte latklem. Tad| 51 om conde un inflaciju. Jo pe Wines demokratu yaldigana ; Pa ol jo labdk misu zemel.” | PF ite pematdoma. ve

t

i lio pirls gadu desmi-| 64

au Criss, ,esmu balsofis par} 4r¢ irf He

pa

hpilgta

o fag Amerika =|

4 - $az P | kar Di

MOMESA PIRMAS NINA NUJORKA

FRAGMENTS NO ROMANA PIRMA, REPUBLIKA Baigag

Pevéld ritigka papladti atnesa patl pangijas kundze. Uz pa- plates atradis smags fajanéa kafijas trauke, sietind apaliil, koSa zemenu marmelide un gliti izveidotaa sviesta ripinas uz zalgana Skivisa.

Pacélusi no papldtes Skivi ar gleznl uzlikto briinaa dedas lrkumu un, pagriezusies pret Arni, kundze teica:

ts virtuves atkritumu groza bijat iemetudi 40 desu... 6 bija siltaj&é qada Jatka tikaj apsdbéjusl!, bet ne samaitdjustes, un es to nomazgéju, lal je varétu baudit.’

Vina gribéja nolikt Skivi uz galda, bet Arne pretodamds lesaucas: 7 vAi, pateicos par jlisu pilém, bet es desu nevélos paturétt” urad paturésu es! So brinigkigo desu!’ vaciete Ziglt tenci. naéja un smaididama, aiznesa savu feguvumu. Pla durvim

vina palika stdvam:

Mas uzkrajam partiku, lai nedraudzigo valetu blokads mis hevarétu pareteigt,” vina telca un alzgaja,

»Wactesi k& uzburti uz jlisu sviestu un desim,’ smé@jas Ab- gara Kilmene, vies norada, ka jis esat zemniece, jo pal ce,ot hevarat bez sim jabajdm mantaéml”

Vinas apsédag pie ritiska galde, dzéra piano, idensino labt- bas kafiju, éda pasikstos kvieéy apalisus un redzéja, ka sviesta fapina mirkli izkuse wz maizes, tik pldna ta Diya.

»31 taupigé vacu zeme taisis uz karu,” teica Ame, ,,jo tant laikd, kad Berline katru kumosu b&Z mut@ ar apdomu, liel- gabalus un tankue fabrikds razo bez sata.’

Abgara Kiimene paraustija plecus un bridlnidama uzlika pirkstu uz lipam. |

»Uzmanieties,” vina telea, ,viclell tagad ir Jott jiitigl un Gtri apvainojae. Vini nepiedos avesniekam nevienu aizkaraju Vdrdu.

Pa atvértajim gaisa llevena durvim no s&nielas auglu verkaliem augsup pacélds smarzas. Kartigis un giudends par- devéjas meza telpas, spodrindja logus un uz ietves noliktajos grozos iekrava un izcilaja svaigus abolus, plumes un bandnus.

Armeé likojas lejup. Un tad, pacélusi galvu, viga teica:

»lesim paklajot.”

Jd, atbildéja Abgara Kiimene, ,jo rit mums jsaitbranc.”

Pansijas kundza gaiteni labpatikad noskatijas we meinaja cela Kkostimd terpto Abgaru Kimeni uz piekiajigo svesinieci. kas Skita laba eiropieta un, ka likas cienTja ari Vaciju, jo Sorit sajiisma bija cildindjusi Spré upes krastus.

Celinieces jagaja uz Tauenciena ielas. St iela bifa plata un gaisa ar saviem pamatigi un stipri celtajiem miira namiem, ar lielajiam un greznajiem veikaliem. Uz Vitenberga laukuma pus] kdda veikala skatloga bij ielikti ar eudrabainu papiru un rozaindm meZginém aptiti Skinki, tum$as un qaigbriinag desas, dazadas pastétes, sleyi, sviests, tauki, ella@, svaigqa zivs ledus qabalinos, garteni un zeltaini tevatijumu traucini un kaudzém citi gardumi. Uzputusies un vareni sis bagatibas vidi dusé@‘a skinki, ka gardéza kermeni dus vina taukiem applidusi sirds.

wRaugieties.’ Arna Ceple teica, ,ta ir viss! Bet pils3+as

»ES gribu iepazit Vacijas Sodienu. Man netik visu uzzinat vienigi no laikraksta vai grématas,°

Abgara Kiimene uzmaniga pavérds uz savu Jidzinieci, un, garamejot kadam liediskam un jaunam dievnamam uz Augustes Viktorijas laukuma, vipa nenoturéjas un vaicaja:

Wai jis intereséjaties par politiku, Ceples kundze?”

Bet Arne izvairijas. Vina apslajas um, radidama augsup uz baznicu, teica:

:Skaista! Si celine smago namu okeand dus ka sala...” Un, grasidamaa pieiet tuvdk, vina piebilda: Es te paliktu kadu bridi.”

/N8, né,” brinijds Abgara Kumene, ,5ini negantaj4 ietu troksni tak nevarat iegrimt sevi!”

wKamdé] gan né,” léni sacija Arne, ,fo es varu éri tirgd Dievu jugt.”

Ap augsto dievnamu tiesdm paloja nemitigs lielo ijelu troksnis, un augstajos rddeklu katos zibsnija parmainigas zajas

mobili triecas klusi un elidéja bez tausu spalgajam balsim, un savd vield stavéja policists, kustibas kartotajs ar milziga- jiem, baltajiem piedurknu uzrociem, kas atgid/naja miesnieka tarpu. Policists bija drukns, ar sartu, gludeni noskiitu qimi un rupigi koptam, augsup pahektém wusam. Elkonus vins cilaja pasapzinigs un vérigs un bija it ka saaudzis ar So ielu, ar prinajiem, pelékajiem, pazalqanajiem mura namiem, smagne- jiem jumtiem, pazemiem kupoiem un smailitem ar akmena necilajiem izmargojumiem.

Vietvielam pa jelam sojoja Hitlera jaunatnes bari, un vinu saTkanio kaklauti plivoja véja. Gajeju vidi saudijag , brinie” hitleriesi un ar laipnu, veiklu un biedrisku valodu lasija un levdca ziedojumus.

Grandijaés un stimas augstie unm javnie, ar reklamam apli- pusie omnibusi un dazi bija triju stavu augstuma. Jelas bij Jauzu parpilnas un, skiltijot zajai ugunlj, pareju vietds trau- Cds garaa gajéju rindas.

Berlina dega vasaras saul& Platajs un neglitais Kurfirsten. damms bija puteklains un garlaicigs ar saviem milzigo un vie- nddo namu blokiem. Un piendca altri véla pusdienas stunda.

Kada pagrabvelves restorand uz Nirnbergas ielas field telpa bija nolikti spozi noberzti koka galdi bez autiem. So estuvi Abgarai Kumenei bij ieteicis pazistams latviedu glezno- tajs, un te aba@s celinieces iegriezds paést.

Svetki bi} piepildijusi visus restoranus. Art Sis bija pitns ar ratniem un paklusiem cilvékiem, kas baudija ar saétu un apdomu pieticigo édienu un dzéra savu alu. Uz galdiem atra- das patuk3i grozini ar maizi, un par katru panemto riecienu bija jaSamaksd: maize Berline bij augsta verte.

Vai jus neesat gardéde?’ jautaja Abgqara Kiimene, kad vines blja apsédusds un Ame jau sagrieza no apkalpotajas atnesto vdritas galas gabalinu un taisijas @ést kartupeju salatus,

vES baudu isteno vacu tautas @diemu,” teica smiedamas Ame, un viga piebilda: ,lzemalcinités baudas més giisim Parize!" :

wAL at? tur jus @disit francu tautas @dienu,” zobojas Ab- gara Kiimene. un vina turpindja, uzmaniqi sadalidama vistas AUdtt un anhérdama ar sautéto, smar7ainn risu. .Ko jums pa- licz :epazities ar sveso tautu tkumiem, ja sis tautag if vare-

a er dive aamér& daudz} fi¢ pibtban tao vasata, Rozeg | jac 2 plnos ziedos, Greznas eav- tije na, bulipuids koku pazarés| no

Kimene un, skatidamas apkalpotajas atnestaj§ lésé, pabelc in

Sst. Saskaitijusi ar gaviem gieznajiem pirkstiem naudu, noll i

to uz galda malas un piecélas. cabal - Vinas devas majup. Uz ielém klaigéja jaun&ko lsixtaksteiainy ata; ‘

iznésataji. Plata un grezndé Tauencfena jela kvéloja eaulé, ine ante pig parka pre Pansijas kundze sanéma vieseg bridinddama un stdstl Ay brie plem: ae evine)ja

jaikrakstu zinas: Bi vas Genu, Na.

ott =: »Nebrauciet uz Parizl, tur jums draud briesmas| Ja ne Tie ih ie gece ie , fi)

tad parit kom@nisti parvaldis $0 sajukugso, slinko un nelietlagih.: , francu tautu!l Parizé trako streikil" gc bee ar Ametikas Vacleta nepiléjas apspiest savu prieku, jo jenistd Francij a! pie ort Vasingtonas gazis bezdibeni. Bet celinieces nebija atrundjamas, un klus@ag, ‘ ila saul iemir-| g damas vinas kartoja savas ceja scmas, ico inl ait, baltu, mél. wNieki, ‘Abgata Kiimene teica, kad pansijas kumize Bip ili Ment t8rpu jukiis. aizgajusi, ,més esam arzemmieces, un frantu komOnisti mugigay tombe parstdy. neko nedaris\" Bice | *y Gl krésain3s unifor. Jis mani miaringt ka bérnu," uztraucés Ame. ,Kominiegtegy ° *J00s, ekauti, gaida jau Robespjéra laika neieredgé{a arzemniekus un neieredz afigey li Uc, brade ne. tagad, un starptautiskais likums nav vinu likums! Bet es ddeg | Maju, ka Francijag stavoklis vél nav parak jauns, un & varam braukt! .Protams,’ mieriga teica Abgara Kiimene, ,bez streikiet§.2 demokratiskajds zemBs nemaz nevar iztikt, t& ir cilvdku Cigersy niskd maizel’’ | ivcs- aad votreiks nav dieniska maize," sacija Arne, un vinas bamica 6kanéja ka ierdséjusi, ,Streiku briesmag izvéréas mllzigg@gea ugunsgrekos, kas aprij tautas!” fer | Abgara Kiimene vairs neatbildéja, Vina nometa savas kita” pt pes, pacélas pirkstgalog un ies&ka vingrojumu; vinas kermeaiiig léni un viegh kustéjis, vienddi un nosvértl, bez p&rmainiqiem ° Arne izg&ja gaisa lieveni, lai paraudzitos uz rieta ap spl dieamas lelu. Noliekusies un balstidamas uz Saurés margas, vina Gjjm cereja savu sastapsanos ar Abgaru Kimeni, ar $0 sieviet!, WR’ bij piekérusies kadam pasaulé atzitam uzekatam un d2zivoja dey , lo, neapaugiodamés pati savas atzinds. Arnes pleci notrlegiam: pretestiba: nemaldiba vinai bij sveSal Un, paraudzijusies ‘im ta guiamo telpu, vina joprojam tur redzéja lokdmies eavu COpRe biedreni, | i : »Varbut es esmu netaisna?” sevi p&tidama, jautdja Artem bet péksni ka karsta uguns jiedegag pratd: Abgarai Kimegige bij vienaldzigs Latvijas liktenis! ‘4

Ver

' 5 . rs at

ae ay at ' ag be ‘Pa sy, *

Rieta Slari apdzisa, un no ielém nesit&g augéup tro Atne atgriezas telpa un teica:

»Nesaprotu, kamdé] es ini varenajd un kartigajé pileli@ . a!

eZ hie . : Pa ng

izjutu bailes..." ee

Abgara Kimene iesméjas klusa un zobgaliga. iad nEs brinos,” vina sacija, jo te dzivo jueu draugi.” |r Un atkal, ka izlidzinddama, vina piegaja ple Ames, gadp ie ' vinai apmeta plecu lakatu un aizvilka sev lidzi pie zviipmaiy pie jauno flustréto zumdalu kaudzes.. eae AN »Parizé més redzésim Zoveini Békeri,’ Yina telca, mitt dejo Folies Bergére teatri.’ ee _Otra rita, pirms sauljékta, celinieces jau atrad&s Zoo f ate élatne uz augséjd kajcela un gaidija Parizes trvilcienu. Uae SIM diena Arni Cepli piemekléja piedzivojums, ko vina at@@ecss rejas uN p.em:n&ja liklenigajas un briesmigajés 1940. gadm.% Junija dvenas, kad krievu pulki parpludinaja latvieSu zemi. oa : Fo

Fay “o.d

ae | a ' 8 ps! a a " x i]

ca

ol

Er, : 13 ;