| VABA ‘BESTLANE teisiptieval, 16° aygisti 1983 '— ‘Tuesday, August 16, 1983

VABADE EESTLASTE HAALEKAN DJA

‘VABA CESTLANE

Ont. M3B 2M3 — 7

VALIAANDIA: O/th Vaba Bestlane, 1955 Leslie St. Don Mills |

| 'TOIMETAIA: Hannes Oja

TOIMETUSE | KOLLEEGIUM:

| TELEFONID: toimetus 444-4823, talitus (tellimised, kuulutused, | i i. - ekspeditstoon) 444-4832 — :

3 TELLIMISHINNAD Kaiadas:

ja veerandaastas $14,—

TELLIMISHINNAD viiljaspool Kanadat: aastas , 958. —, pook ~ aastas $31.— ja veerandaastas $16,.— , |

Aadressi muudatus 50 C.— Uksiknumbri hind 60 ¢.

KUULUTUSTE HINNAD tiks toll tihel veerul: kuulutuste kiiljel $4.75, tekstis $5.—, esikiiljel $5.50

FREE ESTONIAN Published by Free Estoniatr Prblisher Ltd. 1939 Leslie st. Don ns On! M3B 2M3

Karl ATro, Heine Joe, Olev Tras

aasta $48.—, poolaastas # $26.- —

AAT

- Politfline malemang

Vaadeldes Ida "a Laine vahelisi - jpolitilise suhtlemise yorme ja nen- Me tegelikku tilemust, on poliitili-

ne malemang pidevalt olnud edu-

kam Idale, Sellevasju' on iéne- - maailm olnud. vahetpidamata kait-

~~ seseisundis, pareerides: Widke ja ni- --' . Inatades end vahetevahel tahapoole

| Wédkide : valtimiseks. Jalgides po-

ce liitilisi malemdngijaid tekib parata-

matult kitsimus, miks [4anemaail- ~ ma demokraatlike vabaduste jimmres . pole ajudetrusti, kes olekerra muu- _ daks .. vastupidiseks | ja .. stmniks kommounistlikud mtaletajad: taanda- Th -"Tegelikult on Jeninlikkn méinon, aks sammu edasi ja iiks tagasi _ bilani edukalt mangitud, Alles asja,

kui USA sOjalaevastik asus. ma- -

‘nédvreile Kesk-Ameerika maakit-

- suse molemale poole) kostis kohe

Jeplitimmaid hadli; seal tunti tuge- vuse ees respekti ja Kuuba rottas ‘Kohe vOimalike jareleandmistega probieemie lahendust -pakkama.

Kui mitie otseseid. jireleandmisi,

glis ometi tie ebameeldiva olukor- 7a kinai kiihmutamist ja ootamist,

mil tuleb uns yOimalus edasiastn-

miseks. Stis tekkiski UWlatav -vai- kus Kesk-Ameerikas ja venelane ei protesteerinud feiste ritkide siseas~

jusse sekkumise pdrast. |

Kuid siis tehti wus malekaik, Seekord oli venelaste malendiks ‘Litbiia, kes ruttas neaabrile kallale. K6rbeliiva olf neil. omal napilt kaes, mistotte vajati maad juurde, _ rohkem siiski hippelauda teistele ' rlikide-rantadele Aafrikas.

Kiik on loogilise. jirjekindluse- .

ga valjamOeldud, iga.samm vibjab edasiminekmle, propressile oma

maailmarevolntsiooni .. eesmiargi

taotlemisel, Kesk-Ameerika plaan

| jaeti hetkeks unarusse, tahelepanu

_ Viidi' teisele: punktile ja l@anemaa- priacy op respekt varaulike vastu

iim on jie nagu kammiltsais: ega oska oma. demokraatlikn protsessi aeglusega kullaldaselt kiiret vastu- JO0ki vGi tOrjeofensiivi fcostada. Nitiid, kus Shuvaatlejaid . on USA-st ja treenereid Prantsus-

> maalt saabonnd, voib ka Liibiia

vajaduse korral samast. kiko teha, esialgul oma. riinnaky peatada fa

asuda ootevalmina wut jahust of- ga, sima, jattes aga ldanemaailma sa-.

masupusesse defensiiysesse oluker-

~ da.

(Kus tehakse siis jargmine gamm, vOidakse kiusida. Maailm on vaiksema ulatusega sojakoldeid tits, kus vasakpoolseil on ,,rauad tules. Sri Lanka vahemusrahva vabadusliikumisega oli beotud

: Kohn kommunistlikku parteid, Kur

ka seal seekordne aktsioon raskete inimbkactustesa tihjaks jooksis, el tahemda. see, et kommunistlikud parteid oma tegevust j#taks, Tami- ji Kommaunistlik yaikerik Tseilonil

olnuks scbivaks silapeaks kommuu-

nistidele, eriti N. Liidule kui tugi-

punkt, millega India oleks kia Ku

nast puratud.

' Sellises laadis. vib ‘{inapieva poliitilist malemangn Jatkata valge-

te ja mustade, valgete ja punaste vahel. Eriti mustad malendid on sobivad kommunistlike ideede yas- tuvOtjatena ja levitajatena, kni

_ neile korvu sosistatakse vabadnsest

malelavalt valged valja luiiia. Neid aktsioonikoldeid on pracgu mit- metd.

Kéik niib iillatava Mbikaalutla- sega tehtud. Nagu seisaks suur mOotleja maailmakaardi ees ja tihe ohutule kustumisel vajutaks teisele nupule, Aastatega on neid (undlik- ke isoone Wemaailmselt organisee- ritud.

Miks . lave Y4zinemaaihn - setiz sellise tikskéiksusega sitndida?

Miks pole ajudetrusti samasuguse

plaani tegemiseks, vahemalt sel

teks, ef end Ullatuste vaste kaits- ta? Koik loodavad, et sellise koha

vOiaks omale USA poliitiknd, Aga siin ou nOrgad kohad, mis ei Jase tekkida pidevust poliitilises elus. Kommunistide . niltiidne aktiivsns on seotud teadmisega, et kuni jarg- miste presidendiyalimisteni ~ on USA ~ valispoliitika _riigisiseseist

-probleemidest seotud, teatud eba- kindlus kestab kuni- Jaremise riigi-

juli valimiseni, | Lianes om avalikkn arvamist mojutanud ténavademonstratsico-

. Hid, mis osavalt teenivad Ida ideo-

loogilisi eesinarke. Ja sageli puudub

rigijuhtide) isegi i Julgus vaita, kn need aktsioonid on juhitad, Amee-

tikskoik millisest- usust yO! ideoloo-

giast nad jutinstavad, ka nende

vastu, kes tanavademonstratsiconi- del ,,usulist tezevust* harrastavad. Tugev kristhk kink peaks ise meo- dustama ajndetrusti, kes suudaks oma valitsuse k6rval sejista ja an-

naks juhendeid, Paljud neist aga -‘

oisivad kompromissi vastaspoole-

Poliitiline malemang fatkub. Kas see lépeb kord ithe poole vyoidu-

sdilitada, Laanemaailma iiksmeelne

tugevus ja vahetevabel resolautne-

ion niitamine on sammud, mida vastaspool: respekteerib ja hindab. Naib, et isegi kommunistil pole rotmag nore vastasega mangida,

7 aR

lisrael tombub uutele — _positsioonidele —

WASHINGTON — lisraeli vilis- minister Yatzhak Shamir iltles, et

_ » israeli vied témbuvad uutele’ po-

_sitsioonidele Liibanonis ja see on esimene. aste kokkuleppe. taitmi- sest Liibanonist totaalseks vagede viljaviimiseks. Shamir, parast seitsme-tunnilist kehtumist USA _ valisministri George . Shultziga, nis olevyat noustunud president

| Ronald Reagani iileskutsega jark- _. jarguliseks vagede. valjaviimiseks,

kuna Reagan kardab, et. tihiruu- ‘Ms voiks pulkeda verine ‘kodus6: da _ |

a So

Rahe hdvitas 16 miljonit pudelit vein

- PARIIS — Lithiké, kuid ge ra- a KGB et ole

| »salapolitset™

hetorm hivitas 95% ‘tdnavusest loikusest mitmes viinamarjade kas- vualas Burgundis ja Alsace’is. Kol-

me. minuti jooksul sadas tuvimuna- suuruseid raheterasid Prantsusmaa

parimate ja hinnalisemate veinide kasvualal, hivitades tanavuse 19i- kuse. Burgundt viinatootjad arves- tavad, et nad kaotasid kumi 16 miljonit pudelit veini,; Tormi hi- vitust0Od arvestatakse 13. miljonile dollarile, | |

aa i = —— = 5 7

ee ee ppp ee ge eee .

seo ay : ah Heese Lae a we Mee

“| Ajatooline tilevaade yene iuigeolekuteenistusest minevikus. 1 ia olevikus

: " paika saavad tinavu 20-aastaseks,

1 Kaneniat

|) Juubeli-mured Kaks eestlaste populaarset SUVe-

Joekdiiru tshistas oma juubelit ju-

ey ba pidulikult ja suvekedu vaigus-

Oe kuus nidalat Anne Saksa juhtimi-

; Pidu on arvatavast: selle lépp-ak- tinavu

pee t sel ja teadaelevalt kulges tegevus men sujuvalt. :

Kotkajarve juubelit tahistas Lem-

! bitu MINI-JAMBO laager lkkedh-

ft XVI “Liinerannik Hesti Paevade Rahvapeol Marine World’is esinenud kandleansambel. Vasakult Eagar Kaskla (Los Angeles), Aryo Vercamer (Seattle), Heljo Bender (San Francisco), Virve Lillipuu (L. A.), Helge Laan (L. A, ds Pina Repuau (hs A. Dy ansarab li Tuht Oskar Haamer (Toronte) ja Susan Leetma

Foto: Peeter Vilms

a

Tunted soome ajaloouurijg Gsmo Jussila avaldas soome ajakiria ,,Kanava* viimases numbris 3/83 ortikli pealkirjaga ,.Mis on K¢m>, Artiklis. vaadeldakse Noukogude Liida julgeolekuteenistuse olevikku ja analiltisitakse selle ajalupu ning erinevusi ja samasusi ‘aneriikide

jarguevas artikti lihendatult.

- Néukogude Liidu Koommunist- ku partei peasekretér Juri And- TOpov tégutses viisteist aastat KGR juhina. Milline roll on KGB-] név- kogude thiskonnas? Kuidas ta on mOjutanud NOukogude Liidu aje- lugu?- Millised lahtekohad annab see Andropovile kur oma righ uue- te juhile?

Parast sede kui Turi Anicopor oli tillatavalt iiksmeelselt ja. kiires-

ti nimetatud: NLKP peasekretriks, sal terve maailm teada, et ta-olt.

oma nooruses, sOja-aastatel ja pé- rast seda, teeninud -Karjala-Soome NSY-s Komsomoli Keskkomitee sekretérina, Petroskoi linnakomi- fee teise sekretdrina ning Karjala

KP Keskkomitee teise sekretarina.

SOja-aastatel juhtis ta komsomolli

splonaazhitegevust. Sellest. tegevu-

sest pole palju itiksikasju teada; Novembris 1942... Andropov igal juhul organiseeris Karjala omadest ning Taskendist ja Irkutskist tul- nud komnoortest partisanisalga ai-

seks” slateadiikutt “tingitud sellest ebakindlusest, mida need tema kar- jAari kolm tahte on. tekitanud. Samal ajal on imestatud, knidas niivord ,liberaalne’s ja ,,mOistlik‘

mees on VOinud olla sama. koha

peal’ kui keegi Jagzoda voi Beria. Imestamine on ilmselt tingitud arusaamast, et KGB on ainult se- da, mis meile on meelde ja#anud Jagoda vOi Beria aegsest GPU-st yoi NKVD-st: ainult toores terro- rivahend. Et aru’ saada Andropo- vist Ja teda seletada on vajalik teada, mis on KGB, kust ta tuleb ja mis on ta eesmark? Kas on VOi- malik, et ,,hea mees“ tuleb. otse Lubjankast? (Lubjanka on Tsheka-

KGB vanim ja keskseim hoone

Moskvas Dzherzhinski valjaku -24-

res, Hoone kuulus enne revolutsi-

coni kindlustusselts ;,Rossia‘le"). KGneldes | Kremli Xongressipa-

lees 20. 12,'1967 titles Andropov,

et ,alnult meie vaenlased, kel on koik pOhjused Karta ja vihata tshe-

mega ,.Komsomolets Karelii*, mil- kiste, kujutavad Noéukogude julge-

le koosseisu kuulus 98 komnoce/:

Sin -Soomes voeti Andropovit nagu ,,oma poega” tema Karjalaga

-seotud karjéari tOttu. Esiteks ar-

vati ka, et tema naine vdoiks olla soomlans, kuid see arvamine osu- ius valeks.- Ameeriklasest sovjeto- loog J. Hough on oleianud, et

-Andropov vOinuks. olla O. W.

Kuusise soostk. ning et.ta oleks parast Kuusise surma parinud te- ma nOuandjate grupi, mille jubata- jaks Andropov olevat t6stnud Georgt Arbatovi. Gruppi_ olevat

_Iseloomustatud kui pingelOdvendu- se pooldajaid ja destaliniste,

Oleme ka saanud kuulda, et Andropoy olevat ,,liberaal, mille kohia tGendina on esitatud mh. see, et ta oskavat inglise keelt ja kuulavat kerget 148ne miuusikat Uks praegu USA-s elav endine. tei-

sitimOtleja titleb selle oletatud ,li-

beraalsuse“ kohta, et see on ,,hai- gemeelne ali". ‘KGige viimane, millega ta oleks nous on, et And- ropov oleks, mitte ainult ,libe- raal vaid koguni- ,,dissident“, : Aj- nukesed, realistlikud teisitinOtlejad on ju — selle arusaama jargi — just KGB-s, Kuna nad tundvat rii-

gi t0elist olukorda ja’ vajadusi pa-

remini kui ‘need, keda tavalisalt

timetatakse ,,teisitimOtlejateks*, ga, voi suudetakse viigiseisundit / Andropov sliski veel rohkem Sta-

Juhtides Karjala komsomoli oli

lini ajastu patrioot kui mingi Jibe- raalne zapadmik. Noorsoole. soovi- tas ta igava valismaise tango ase- mel (dzhassist réakimata) Vere ja ukraina rahvatantse ja Karjala

kadrille ning keduarmastuse kagya-

tamist Tahvapérandit kogudes, um- bes nagu soome Elias Lonnrot sa- da aastai -varem. YVOibolla oli

- Kuusinen teinud ta tuttavaks Kiile- ¥alaga, mille runasid Andropoy .

kasutas koduarmastuse Gratami-

seks.

Enne tOusmist oma praegusele kohale jOudis Andropov, olla vis.

‘teist aastat KGB (Komitet Gosud- arstvennol Bezopasnosti = Riisi

julgeolekukomitee). Hlemaks. Selle] Kolme tahega organil on ka Sop. mes vOimas, kui mitte kartustira.

‘tay kuutsus. VOibolla on Andropo-

wi inaukas setetamine poolsoomla-

Tsaari Ohrana |

olekuteenistust mingisuguse ,,sala-

ca de

jase potitseina

seda ta- Andropovi ‘mmeelest ei ole olnud ega ole ka praegu,; kuna Uhiskond ise olevat ta loonud en- Ga omakaitse jaoks ja@ kuna ta oma tegevuses jalgivat sotsialistli-

ku demokraatia pGhim6tieid. Tshe-. ‘kistide parimate traditsioonide ko-: ;

haselt tiGtavad julgeoleku organid kKuritegude preventiivscks drahoid- miseks ning kuritegude stilidlaste kasyatamiseks, nentis Andropov. KGB jubil oli tookord Sigus.

KGB on téepoolest olutiselt erinev - CIA-st,

Inglise Sectet Service’st voi Soome, Suojelupoliisi’st: KGB pole ainult ,,politsei", vaid nagu riik riigis; vOibolla veelgi parem yordlus oleks kirik, Ta on partei,

. see on avangardi, eelvigi, kellele

on usaldatud kGige raskem rinde- l6ik. Ta on revolutsioont kilp -ja mOOk,. ta teenistuses pole Agen te“, vaid revolutsioon: ja partet sSdureid, ,,revolutsiooni . rtilitleid“, nagu asutaja ja esimene: juht Fe-

lix Dzherzhinski. Tema jareltulija. V..R. Menzhins- |

ki (ka poolakas) m4érifles oma salga jatgmiselt: ,,Meie oleme- par- tei relvastatud osa“. Need partei relvastatud tippsodurid vOtavad mOjuvalt osa ,partei ja riigi polliiti- ka kujundamisest. Et olla ,,revo- lutsiooni ritiitel™ pole seega mingi hiibi, mis tuleks maha salata, vaid autilesanne ja Kodanikukohus.

mOjutanud podhiliselt kaks ‘tegurit: ajatocline traditsioon ja revolutsi- coni ning kodusOja erandiikud olud, - |

Mitmetes Vene revolutsiogni ja revolutsionadre kirjeldavates wuri- mustes on nenditud, et kdige pare- mini tundsid tsaar) Ohranat (lU- hend nimest ,,Ohrannoje Otdeleni-

' je Departementa Politsii Ministers-

tva Ynutrennyh Del", mis asutati

aastal 1880 likvideeritud Keisri

kantselei Ik osakonna asemele) revolutsionaarid ning parast y0i- mu haaramist vOtsid nad vyaistli- kult omaks oma. vGidetud vastase motte- ja “tegutsemisviise - ning, Or- ganisatsioonimudelid. Ning nii ma- cu vOet. punaarmeese valja6ppi- nud isa ariohvitsere ja tehastesse

paises palju vihemaga,

julgeolckuteenistustegs, Kdastame

valjaGppinud insenere, nti vGeti ka Tsheka teenistusse véljaoppinud Ohrana spetsialiste..

Revolutsioon: suurtest juhtidest tundsid Obranat pGhjalikult, vahe- malt Stalin ja Dzherzhinskj, Lenin Dzher- + zhinski istus mitu korda Obrana tiirmis aastail 1907—1917. Aastal 1908 vahistati ta juba viiendat kor-

da ja ta istus kinni 16 kuud ning Sealt.

saadeti seejarele Siberisse. Onnesius tal 1909. aastal pogeneda Caprile, kuni ta uuesti vahistati 1912. aastal. Protsess ta. vastu kor- raldati alles 1914. aastal, ning see-

: jarel oli ta Siberisse saadetuna ku-

ni revolutsioonini, |

Stalin omakorda - oli alates aas- tast 1902 kuus eri Korda vahista- tuna ja vangistatuna, kuid vaga ltihikesi ajajarke. Ning kui Stalin kOigele lisaks oli veel Ohrana agent — nagu on kahitlustatud, kuid mitte tOestatud — siis seda tapse-

mini Oppis ta Chrana meetodeid

tundma, | Selle Kohta, et Lenin, Dzher-

zhinski ja Stalin oleksid otse kopee-

rinud Ohranat ‘ehitades tiles Tshe- kat, GPU-d ja NKVD-d, pole ot-

seseid toendeid, kuid teatud, struk-

tuuriga seotud sarnasused on ikm- sed ning viitavad traditsiooni pide- vusele.

Nii 211 osakonnal, kui ka ta tid jatkajal Obranal ning siis GPU-l oli Ga KGB-l on) oma tOOristana mundris sOjavdelased, enne 1917. aastat sandarmid, aastast 1917 Tsheka ,,abitiksused“, erilised riigi- sisesed sOjavaeliksused, kes pidasid paraade Punasel valjakul just nagu harilik sGjavagigi, Ka Tsheka ja GPU organiseeriti nagu‘ sjavagi:

orgatisaisioon loodi obvitseridest

ja allohvitseridest mundrite fa pa- gunitega. Grupipilte -tshekistidest

pole vOimalik eraldada sOjavaeoh-—

vitseride piltidest muul visi kui pagunite Getailide jargi, — eegned) Ladnerdnne suur- laagri ,, Tulehoidja” Noorteajakirja Tulehoidja‘ ti- navune teine number on Laaneran- na Suurlaagri erinumbriks. Laager

toimus juba eelmisel suvel Koit-.

jarvel, Rootsis. ~— ,

Erinumbris on 5S, Tillu Hansoni kirjeidav ievaade jaagrist, Lai- neranna juht Mats Estoniuse 14- kitus ,,S6na on laagrijuhil, lagu skautluse siimboolsest tammest ja selle -jarel Jaagriosade tegevuse

~ irjeldusi. Tutvustatakse. skautlil.

KGB omapiira kujunemist on’. ku valiknaitust, mille oli kujunda-

nud Gustav ISves, hellakeste-hun- dude metsamingu, laagrielu kirjel- dav luuletus ,,Laager‘, gaidide- skautide matkamutjeid. ttheks

osaks on pikem tegevuskroonika:

»aulla-Mulla“ all-laagrist, mis kir- jeldas Ameerika léineosa kunagist elu sellele ajale omase riietuse ja tegevusega, kus tiheks osaks oli riiete looduslike vahenditega virvi-— mine, kullapalavik ja pulmadki,

. Uheks lébusamaks osaks on kil- de ,,Laaneranna Suurlaagri Pos- tist'', mis kirjeldab tésise tegevu- se teist poolt. Laulunurgas on »Kauinimad laulud'*- noodiga ja

., tloodiopetus noortele‘, peamurd-

mist ja liihemaid Ilugusid. Selle Juurde aga vaga; vaga palju ja hea kvaliteediga taagrielu tutvustavaid ja kivjeldavaid fotosid.

tute ja siinnipieva-kringliga. Teis- fe juubelisindmuste kavu ei ole avaldatud — on voimalik, et neid tuleb veel. Kasutamise poolest cli Kotkajarve juubelisuvi tagasihoid-

lik; Lembitu Maleva 9-paevane laa-_ ger oli 30 osavotjaga, kuna jouline .

osa tiksusest — 17 poissi — vithis Albertas jamboreel. Kaleyi lipkon-

na nadalane suvelaager — KOPRA

laager, oli arvuliselt sama sui:

- Gaidlipkondade thine lager ei saa-

had teoks ja Rajaleidjate nidala-

Lembitu MINI- -JAMBO ajal toimus.

ainult kaheksa osavotjaga, kellest

3 olid tiidrukud. Kotkajirve Metsa- ;

iikoeli kursuski yéinuks olla poo- le suurem. Korraidajate arvates mojutasid osavotity Laiineranniku Eesti Pievad ning eelseisey ESTO” £4, mis tooh MU-sse teiste konti- nentide osalejaid.

Toekaiira juubeltihinnangutele ja paatosele lisandus tulevikuplaane ja ka muremitteid Toronto Eesti Naisseltsi esinaise - Helju Noveki

sonavotust, Kuigi Jéekirut on 3¢ -

aasta kestel viimistletud, taienda- tud ja parandatud, vajavad moned

seadmed ja rajatised drastilist .

uuendamist. Ahi selleks: oodatakse eesti iithiskonnalt — eelkiige nen- delt, kes Joekaarut vajayad oma laste jaoks. Joekidru ja Kivioja tihisel eesti ,,suvituslinnal ei ole suvekodu sohtes rehkem moraal- seid ega ka juriidilisi kohustusi kui iilejiinud eestlaskonnal. Jéek#aru loomise aegne plaan, et suvitus-

kruntide gmanikud moodustayad sn-

vekodu toetajate kogu, likvideeriti

isna varsti suvekodu ja erakrunti-

de eraldamisega,

Kas suvekedu asjad oleksid are- .

nenud paremini, kil naisseltai omand ja erakrundid oleksid jai- nud eraldamata? See on niisugune wOleks tédij rattad? . . .“ speku- latsioon, millele vist, keegi ej oska rahuldavalt vastata. ‘

Kotkajarve areng kujumes teisl-

ti. inimesed, kes soovistd savitus--

krunte skaudilaagri kilje alla, olid oma 100-dollariliste panustega te- gelikeks Kotkatirve ostjateks. Kin-

nisvaramaksusid ja teede paranda-. mise kutusid’ tasusid krundiomani- -

kud kuni viimase ajani, Alles mié-. ne aasta eest andis Toronto Eesti Skaudiséprade Selisi kava-aegne taotlus tulemusi: kaardistamist tunnustas omavallt- sus noortelaagrite tildalad ja enhi- tised maksuvabaks,

Eesti iihiskond on Kotkajarvele andnud tinuviarset abi, Tegelikult

aastal 1958 Saare sunrlaagri¢a, kui

ehitati peamaja, stégirédu ja ké6- _ gihoone pikendus. _, > kogusid noortemalevad.

Kotkajarve tidalad . ja suvitus- krundid moodustavad tinaseni iihe terviku. See fihendab, ef erakord-

sete kulutuste puhol — kui TESS ©

sellest majandusliknit tile ei ksi —

on Kkrontide omanikud need, kellel.

tuleb raha Yauale panna oma omandj] kaitseks, Samaaegselt on asa Kotkajarve likvideerimisel —

kui se neaks toimuma — tilu saa- . Jateks ainult selisile antud volake-.

hustuste omanilkud. See punkt Kot- kawarve praeguses pihikirjas on

feodad péhienduseks, miks seltsife .

el anta an..taksivaba numbrif, s.o. toetuste kviteerimise digust tulz- maksust maha-arvamisega,

Viimasel peakoosolekul esitas seltsi esimees L. Pikkoy mittekii-

gu tldalade ja suvituskruntide tiie.

likuks eraldamiseks ja Sai pea- kocsolekult volituse selle asia jat- kuvaks unrimiseks, See on tezeli-

_ kult Joeksarn teele minek. Kas see

kaucemas nerspektiivis on seiltsile kasulik, seda.ei oska samuti ette naa, Igal.juhul yahanevad Kotka- jarve suvituskruntide omanikud kaua ja nurisemata kantud vastu- tusest — kui eraldamine peaks

teostuma., Murede korra] aga peab —

TESS-i esimees need tulevikus esi- tama eesti thiskennale, nagu prae: oa teeb naisseltsi esinaine, -

1

peale kruntide |

oli see peamiselt tégjoud, millega . Kotkajarvet aidati — kuni Wwdls- maa aktsiconini, mis oli ainult ra- haline, Whiskonna. totpanus alas

Raha nendeks

‘VALVEAR NADALAL:

20, ja 21, augusti? dr. R, Pahapill, te

27, ja 28. augustil dr. T.. Maimets,

—Tes

7000 Rootsi k Viiknale

Rooisis Eestl Vaba lahi viidud kiirkorjan maa] ara hiipanud m lev. Vilkna toetamise nikun jlopuks iimm kroont (ca, 11}, Se on J000 krooni annet mitce poolt. Raha o tatud Sulev Viilmale, . Tanu toetusele lige

~ kult on Sulev Vikng

raskusl Prantsusm funduvalt kergendad:

Eesti Vabadusfond ajal ka toimetanud ‘liste vangide perekor Samuti on maaratud ma rahvuskiisimuste biviimisele sepiembr

Ka edaspidi on foctusi Sulev Viiknali nidi suunab vabadus mise korjandustoo perekondade toetam. vembril suute va labivliimiseks rahvyus daarsuspieval Ida-E tud rahyastega.

Muusikastipe

_Tiina-Mari - Randvitrule

-ELembit Tuuliku list Eesti Laenu — juures on 1983. a. st® ratud Tiina-Mari R na on oppinud vit aastat Pohjamaade servatooriumis Oste kab stifisel Opingu fen Muusikakonserg on korduvalt -esi mitmesugustel tirit _-Stipendiumi suuri Rootsi krooni ($108 sustavasse tormkon

| Ungerson Eesti Kg

Pisuke Eesti Kultuyg A. Ventsel Eesti L@ suse esindajans.

ne NLC KAI KA

MAALID MUUGIL. Helistage ette 225-5

290 Princess Al OSTRLAUYKEEBUNUSTLUQEUHTILLUCIVANTT

Eestis vangig vabadusvoit

arv suurenckas

Kodumaalt saadu arreteeritud ja karg vaduste ja inimoig eest 1982., ka 1983.

Je] kokku 17 isikut® geodeesia insener ff sanitar Allan Alaja Alar: Arr Ingerhold mata); Arusoo (lit puuduvad); té6dline vist, Opilane Andres treener Olev Kuren¢ Kiinnis, abidirekto arhitekt Lagle Par¢ vo Pesti; tédline H

-Opilane Mati Saari roloog Sulev Sell: Vastnou-ja juriidilir roslav Zirk.

Enamiku karistat | perekondade kohtu hemad andmed. Ne misel. Kéigile karts toctajaid, pakkide J jaid majandusliku js ‘use andmiseks. - isikutel pddrduda Abistamise Toimkc ronto Eesti Majas. randa Toronto Hes Abistamise Toimkec ita. |

Inimdiguste ja eest voitlejad teava vad loppeda ner kGikvGimsa okupats!

seda tehakse siiski, nimel on tehtud Je younatuid asju.

EVY Abista