Za nas u tudini, za nas pecalbare, sve je intenzivnije prisustvo stvara- laca u naSoj sredini. Pojavijuju se umetnici Zuljevitih i premorenih ruku; slikari vajari i mnogi drugi koji iznikoSe medu nama. To kao da » Su nove stvaralacke Zice, kao da je proradio novi izvor. Kao da nas je u umetnickom stvaralaStvu obasjao novi zrak. Uostalom to je nova plima topline i naSe duSe koja pocinje da Zapljuskuje naSe pecalbarske obale.

Pisati o Zvonku Bogdanovicu slikaru amateru, u pecalbi, znaci pisati o decaku poreklom iz lepoga Seher Sarajeva. Godine 1935 u Sarajevu se rodio deéak Zvonko, kome Garobne vile na rodenju dado- Se talenat za boje, da pomocu nijih svoju funkeifu. Dok je ranije glaz- pies, avetti-o lepokania: prirone 1 i 2 Dre rerrene ie zemlje iz koje iznice. mim & Bch oa > | Na Rejoup ise velit ¥ladara, :

Zivotni put ovog radnika, i slikara- izvode je profesionalei — svirati amatera cudan je i interesantan. i pjevati. A tou isti mah omoguéa- Radio je u Bosni, Beogradu, Celju. va njen brat razvitak bt usavrsa- Radio je na radnim akcijama Sirom Fea tia ee ey eee

) “GOSLUPDa NAaAPoOadu. Varad Ut tu zemije. Pet puta beSe udarnik. % - muziku sluSao samo u hramovi- Godine 1958. na auto put Bratstvo- . ie 1 SiS | ee ee ee Jedinstvo dode sa sarajevskom rad- : 2 fo | U starom Egiptu evala je umijet-

izrazy ratoberneg karaktera asir- skog naroda. U qlazbi svih tih na- roda velika se paZnja posvetéivala upotrehi Tusavrsavan{u instrume-

U plodnim dolinama rijeka Nila, Kulrata i Tigrisa razvile su se pred vise od pet tisuéa godina velike civilizaciie naroda koii suo na- seljavall Egipat i Mlezopotamiju. Niéu Saroliki gradovi, palaée idve- rovi puni sjaja, hramoviy razvifa se irgovina, lonéarstvoe, staklar- sftvo, korisni i ukrasni predmeti svake vrste. To su robovilasniéke drZave u kojima su vidljive okrut- ne suprotnosth izmedu viadajuée klase, narodnil: slojeva i robova kofi joj sluze.

Glazbena oumjetnost mijenja

tila. ako nema zapisa o samo] glazbi, instrumenti suman: prili¢- no dobro poznati, jer suo saéuvani mnogi primjerei raznih udaraliki, hubnieva, &eqrlaliki. Ponekad su se Gitavi oltari qradiliu obliku bub- nia. a bilo je i tako velikih da su plesa¢i mogli na niima plesati, Na zidovinia i stupovima oslikant su razni instrumenti, fe se moze vi- dieti kako su bill izradeni. gdje su se upotrebliavali i kako se na njl- ma sviralo. Po su bili razni tipoevi svirala, trublie, roqovi, f Zi@ani infrumenti (laarfe. hutnje. citre). Ti su se instrumenti sve vise raz~ Vijali i usavrSavali. Pronalaskom hakra, kasnije i bronce, izraduju se razni instrumenti tipa trube t roga kopirajuéi oblik Zivotiniskog roga koi je, izdubljen, prvobituo sluZio kao glazbeni instrument. Upravo ti njihovi stari instrumen-

nom brigadom. Kao jedan od najbo nost i znmanost: kiparstvo, slikar- ijih omladinaca i udarnika ode u Glavni Stab radnih brigada, na otoéak Krk na Kupi, kao kurir.

Godine 1959. sa delegacijom om- ladinskih brigada biva primljen kod druga Tita na Dan mliadosti, noseci mu pozdrave brigadira — omladi- naca.

Prve slikarske korake pocinje praviti joS kao dete, ali sirotinja | nemaStina samohrane majke ne omogucava mu da ispolji svoj talenat.

Tek 1960. godine u Celju pocinje da iskazuje svoj talenat. Odvaja od svoje male radnicke plate i kupuje materijal za slikanje. U pocetku je skroman, poGinje sa vodenim boji- cama, da bi polako napredovao dalje. |

Godine 1969. odlazi u Nemacku na rad. Tu mu se pruzaju Sire mo- guénosti da prikaze Sto ume i mo- ze dati od sebe. Njegove slike. da- nas krase zidove mnogih stanova, njegovih prijatelja i drugova.

Slikarstvo Zvonka Bogdanovica, to je skup raspevanih boja i razigra- nih senki. Njegove slike su Zive, pune kolorita i pesme, one ne pri¢aju pri¢u lepote, vec pevaju poetsku pesmu raspevane duSe ovog slikara-amatera iz tudine. One pevaju pesmu razigranin boja koje se radaju u njegovoj duSi, prikazu- juci svetu Sto jedan radnik-pecalbar moze dati i prikazati o svojoj zemiji, iako je u tudini.

Zvonko ne samo da je slikar-ama- ter, on je i sportista. Kuglanje mu je “slaba strana”, a i Sah. Svoje Slobodno vreme éesto provodi u

VARSAVA [Tanjug] — Predsjednik polj- ske vlade, general Wojciech Jaruzelski ocijenio je da je »kultura postala polje i sredstvo politi¢ke borbe protiv socijaliz- ma od strane nekih predstavnika stvara- lackih sredina«. Isticuci da je rijeé o samo nekim sredinama, Jaruzelski je na sjedni- ci viade rekao da ce viasti i daije »~poka- zivati uvidavnost | strpljivost« prema svi- ma kojima je potrebno viSe vremena da bi doSli do »psihi¢ke uravnotezenostl«.

Takvi se nalaze pod raznorodnim pritis- cima i dezorijentirani su, rekao je Jaruzel- ski i dodao da je jedina granica koju po- Stavijaju viasti — najvisi drzavni interes.

-On je izrazio uvjerenje da ce »kulturne sredine prihvatiti tu politiku sa sve vecim razumijevanjem«, jer nitko bolje od njih ne osjeca koliko su poljski narod stajale sla- bosti i podijele.

Na sjednici viade, kojoj su prisustvovali istaknuti predstavnici kulturnog Zivota,

basti, negujuci i podizuci cvetne leje. Sam, bez icije pomoci, podigao je | izgradio bastensku kucicu, pravu vikendicu.

Inace, Zvonko gradi dom sebi | SVOjOj Zivotnoj drugarici u Vodicama na moru. Gradi dom i slikarsku galeriju, sa ateljeom, ne. trazeci niotkoga pomoé, sam zida sa onim Sto su on i supruga zaradili u tudini. Zeli podiéi malu slikarsku galeriju, gde bi slikari-amateri kako iz tudine, tako i oni iz zemlje, prikazali svoje radove. Njegovo je geslo: “Nek svet vidi Sto lezi u duSi jednog radnika, Sto radni¢ke ruke mogu stvoriti i dati.”

Ovom umetniku treba omoguGiti da se prestavi svetu, jer njegove slike prestavijaju i nas same, poka- Zuju “da iako smo pecalbari imamo srce i duSu koji treba da se otkriju i vide.” |

Lepa TEOFANOVIC Zap. Nemacka

REKORDAN BROJ MLADIH BEZ POSLA

ltaliia je na prvom mestu medu industrijski razvijenim zemijama kada je u pitanju nezaposlenost miadih. Prema studiji koju je objavio institut “ENI’, 47,4 posto nezapos- lenih u Italiji Gine Ijudi mladi od 25 godina. Kad je u pitanju evropski prosek — 37 posto nezaposlenih u Evropskoj zajednici pripada toj sta- rosnoj kategoriji, s tim Sto u SR Nemackoj miladi Cine 23,4 posto nezaposlenih, dok je u Danskoj taj prosek nesto veci — 29 posto.

stvo, KknjiZevnost, muzika, ples,

qeometrija, astronomija itd. Re- Hefi i erteZi kojima su pokriveni

zidovi palata, grobnica i hramova

vrijedni su dokumenti za upozna-

vanje muzitkih instrumenata, te mijesta inaéina kako i gdje se glaz-

ba izvodila, to doba sve gozhbe

su bile nazamislive hez qlazbe i

plesa. Plesalo se i za vrijeme vierskih obreda, pa fe plesao isam faraon. Muzika je pratila i dra-

matizacije takozvane misterije. Glazbenieci su bili slavijeni i uZivali su velik ugled i druStveni poloZai. Glazbeni talent pripisivao se daru koji su davali bogovi, tako da su qlazbenike drZali faraonovim ro- dacima, te th balzamirali i sahra- nfivali s velikom’potaséu. Poznato je i ime prvog glazhenika starog Egipta, Hufu Anka, koli je bio pieva® i nadstojnik faraonovih pievata i flautista.

U isto vrijeme evale su i drevne civilizacije izmedu azijskih rijek: Tigrisa i Eufrata. U juznom difelu medurjetja nekoé su obitavali Su- merani. Na temeljima njihove kul- ture razvila se asirsko-babilonska kultura. U Sumerana glazba fe

bila prvenstveno povezana s erkve-

nim obredima. Cak su se i hramo- Vi podizali uz pratnju muzike.

Prilikom pomratenja mijeseea Citayv dan su morale svirati harfe. Glazba je bila prisutna i na dvoru gdje su profesionalni svirati i pje- vaei pratili dvorski Zivot, a prire- fivali su i javne ,,koncerte’. Po- stoje podacio fednom babilonskom velmoZi koji je posjedevao an- sambl (orkestar) od 150 sviraéa i pievaéa. Na Zalost, ne znamo kako su ti instrumenti i glazba zvutali, jer tada jos nije postojale muzitko pismo (note) kojim bi se te melo- dije mogle zabiljeZiti. U sjever- nom dijelu Mezopotamije vindali su Asirei Gija umjetnost nije ori- ginalna, veé je oponaSala habilon-

skul U njih nije bila bitna_reli- giozna muzika, veé vojnitka, kao

Prema ocjeni sudionika rasprave na sjednici poljske viade, kad je rijec o kulturi, osnovni spor je u pitanju gdje se zavrsava stvara- lacka, a gdje pocinje politicka djelatnost »usmjerena protiv temelja

sistema i drzave« -

predstavnici CK PURP i clanovi Predsjed- nistva Narodnog vijeca za kulturu, tijela . osnovanog progle godine, ocijenjeno je da je situacija u kulturi slozena, a u pojedi- nim stvaralackim sredinama i veoma te-

»usmjerena orotiv temelja sistema i drza- ve, za Sto su organizacije stvaralaca bile pogodni organizacioni oblik«.

Na sjednici je ocijenjen i materijalni po- loza} kulture, koja, kako je receno, nece bi-

Ska. ti prepustena zakonima trzista. Razma-

Vlasti su raspustile organizacije pisaca, dramskih i likovnih umjetnika. Spor je, prema ocjeni sudioni«a rasprave, u- pita- nju gdje se zavrsava stvaralacka djelat- nost, a gdje pocinje politi¢ka djelatnost

tran jei projekt zakona o rasprostranjiva- nju kulture. Njime bi se trebali utvrditi od- nosi u tom podrucju, koje na specifican nacin utjece na ukupna politicka kretanja u zemlji.

ti osnova su na kejoj se kasnije razvio Gitav instrumentari] evrop- ske civilizacije.

Kada je kultura Istoka veé odav- no dosegla svof vrhunae, javija se nova stvaralatka isvieZa duhovna snagat Grei. Oni tine vrhunae um- jetnosti i kulture do koje je stigla robovlasnitka drZava. Gréka se umjetnost razvila na elementima kulture kretsko-mikenskog | ma- loazijskog podrutja. Glazbi su Grei posveivali mnogo paZnje iu javnom iu privatnom Zivotu, te u odgoju djeee. Vierovali su da glazba utjete na Covjeka, da ga

Cini dobrim ili zlim. Zato je mla- deZ morala uéiti samo dobru glaz- hu koja je razvifala hrabrost, od- lutnost i radinost i oplemenjivala dub. Veliki gréki tilezofi Platen, Pitagora i Artistotel takoder su se bavili qlazbom, te prouéavali i rjeSavali razne probleme glazbene teorije. Melodije su u starih Grka qradene na osnovi nekoliko Ije- siviea — dorske, trigiiske, indij- ske, eolske i jonske — koje su prema grékom shvaéanju imale razlitito djelovanje. Tako su dor- ski napjevi drZani muZevnim, 0z~- hilinim i odgojnim, a frigijski su izazivali osjeéaje, strasti, bol.

_ Aulos (aulodija) i lira (kitara) dva su najpopularnija instrumen- ta stare Gréke. Lira i njoj srodna kitara su Zitani instrumenti. Dok je Hira bila vie kuéni instrument, kilara se upotrebljavala na jav- him nastupima. Aulos fe duhatki instrument nalik na danaXnju ohou. Grei su poznavali i druge in- strumente sa Zieama, duhatke in-

*

strumente i udaralike.

Neobitno znatajno razdoblie u azvoju gréke kulture je pojava tragedije, koja svoj procvat doZiv~ liava s djelima velikih qrékih tra- qeda Eshila, Sofokla i Euripida. Tragedija se razvila iz ditiramba koji je bio posveéen Dienizu, ho~ qu radosti. VaZnu ulogu u trage- diji imao je zhor koji je nastupao medu Ginovima i komentirao tok radnie. Citava tragedija je bila recitirana, a dijaloge je Gesto pra- lio svira@ na aulosu. Gréka trage- dija utjecala je na kasniju evrop- sku muziku.

Svoje melodije Grei su biljeZili posebnim sustavom notacije koji se sustojao iz slova jonskog alfa- heta. Satuvano je nekoliko zapi- sanih instrumentalnih odlomaka ihimna koji nam znatno pomazu pri prouéavanju qréke qlazhe.

Kad je Aleksandar Veliki os- vojio Gréku,a kasnije PrednjulAzi- juidio Afrike, unio je u te zemlje qréki jezik iduh. Gréka se umjet- nost tu spojila sa starim lokalnim tradicijama.

Eto, to bi bila osnova danaSnije evropske glazbene kulture. Ove sme Stive odabrali za vas, djeco, baS sada, vjierujuéi da imate malo viSe vremena za Clanje.