Ajal, mil Kanada véitleb inflatst-

cont, hinnakontrollide ja té6dpuuduse

risttuultes, on kerkinud tohutud ku- lutused riigikaitsele. Ala, mil viima- se kiumne aasta jooksul on kokkuhot du tehtud, nOuab niiid oma osa, e saavulada pariteeti moodsa relvastu- se ja nligikaitse vajaduste uute noud- hustega. Kui pariteedini lildse jéu- takse.

Uus ja tohutusuur koormus elanik: konnale peab paratamatult tostma

Kiishmuse, kas kaifseaparatuuri va--

hendamine siseriigis ja NATO orga- _nisatsioonis adminisiratiiv- ja sotsi- aalheakorra kulude soodustuses, oli poliitiliselt Sige samm voi mitte, Md ningad vasiused on selgumas juba niilid ja need on negatiivsed. Mileta- me, kui peaminister Trudeau soori- tas mone aasta eest kontaktivotmise ringreisi Euroopa Uhisturu maadele, - et saavutada majanduslikke side- . yneid otsinguis Kanada kaupadele. Juba siis sai ta vastuse, et Kanadal ou valida: kas kanda oma osa NATO

organisatsiooni . mehitamisel ja va-

rustamisel vOi unustada majandusli- - kud. vahekorrad. Sama _ seisukoht

kostis ka Washingtonist. Neist pae- vist on moodunud miiu aastat ilma, et Kanada oleks omaltpaolt positiiv- selt reageerinud ja ilma, et Uhisturu maad oleks oma seisukohti muut- nud. Olukord on piisinud » surnud -punktis, kuni nivid lopuks on arga- tud,

Selle arkamise ‘hinnaks on - asia- tundjate arvates mitie vahem, en- nem rohkent, kut 4 milfardit dollarif, mils tulcb valja panna lahema’ vile

aasta jooksut. Kuidas see mojub Ka-

nada deliari. vAdringule ralryusvahe- lise] turul, inflatsioonile ja hinna- kontrollile, seda' ei oska keegi prae- ‘gu veel ette arvestada.

Kanada kavatseb kulutada ainult uutele lakinglennukeile tile kahe mul. — jardi doliari. Saksamaalt on tellitud 200 miljoni doltsrt eest unsi soomus- tanke’ ,,.Leopard". NATO ja NORAD’ siisteerist osavotuks on ette nahtud | Boeing 707 lennukid, hinnaga 10 mil- jonit tiikk, mis varustatud moodsate

_ elektroonilistc vahenditega 90 mil jo-

ni doilari. vaartuses. Kanada NATO osa arvestatakse 200 miljonit doila- rit. Kavatsusel. on uute soomusauto- de tellimine General Motors‘ilt, Um -bervarustaisele tulevad Ghukaiise radarjaamad’ Atlandi ja Vaikse oo- keanide rannikuil, Ning kaugemas perspektiivis on merejitidude ujuva warustuse uuendamine umbes 20 uk- suse mio). :

Nendele noudlustele “utd ka n6éudlused meeskondade suurendamiseks, mis vahepealseil

meenutada. Millised hoiatustuled on

‘reldub kiisimus, milliseks kujuneb

selisivad.

seastaabilt kostavadki vihemalt 5000 lisamehele kogu siis-

teemis. Ning IG6puks on Kanada lu- : banud NATO'le kriisiaegadeks kuni| |

viis ja pool tuhat wut relvakandjat.

Selliselt anulleeruvad -vahepeatsed | | karpimised kaitsevagede inimjou ja|{ materjaalosade ‘koosselsu “alal jal} anuHeeruvad ka vahepealsed poliiti-!| Sest elu ise tungib }|

lised otsused.

sisse, | eb: Esiteks Eurcopa Uhisturu Ja Washingtoni seisukohad Kanada

puudlustes aktiviseerida oma majan- —————

duselu. Teiseks raskused kaitseviage-

de personagli hoidmises ajalise ule-| |

koormuse ja sellest tulenevate sot- siaalsete ebandhete téttu. Kolman- daks Kanada rannavete laiendamise téttu 200 miilile, mis vajavad patrul

limist, kui oma pitiidlustes tahetakse. efektiivsust saavutada. Ning lopuks ja koige-olulisemaks, Noukogude Lii-

du relvajoudude pidevast suurenemi- sest ja dhvardusest mitte ainult Eu- roopas, vaid ka Ameerika mandri vastu, kui ainult Kuuba inisidenti} .

kerkinud Kanada enda sisepoliitilise olukorraga SeOSeS,, sellest Ol vara veel raakida,

Eeltoodud lithikestest nditeist ja-

Kanada maksu- ja kaubandusbilanss parast seda, kui need kulutused on

tehtud, Tési, mitte kogu 4 miljardit

dollarit ei suundu valismaadele, sest osa varustust, nagu soomusautod, tellitakse siit. Samuti loodab Kanada saada varustajailt maadelt vastutel- limisi_ maksubilanssi osaliseks . lee- vendamiseks, Ometi naib, et saurem

osa neist kulutustest Taheh, valja ja|

|

. ootania,

Need kulittused Kanada kaitse}jou- | lepanuaratay, et -Vene adremaadel, ligheiakse tha IAL Minevikudia raly: nacu Balti ja Ukraina osades kaasub ; aks.

dudele on vajalikud ja méodapiase- mata, et piisida Amesrika mandri pohjaosa polititlise jouna. Sellest on huvitatud ka Washington, mis nii sel-|. gesil ilmnes peaminister Trudeau president Carter'i. kiilastusel, Kust- museks jib sliski, kust tuleb raha nendeks investeerimisteks? Sest

‘maksukoorem majanduselu edukaks

funktsioneerimiseks on juba praegu enam kui kidlaldane. Voily olta on

.. Valitsusel aeg administratsiooni ku-

lude iimberlilitamiseks. kaitsevage- de kwlude.omaaegse karpimise jare- le administratsioonikulud ainult ker- kisid. Vib olia on aeg otsida jallegi eeskujusid Washingtonist, votta sel- jast piduiilikond ja riputada punane

: MUU I UL MUU nn eM ULI MUUUU cc MU CuO

Helsingi . . 7

(Alpus | esikiiljel)

nelk sinise tunketilikoma rinnatasku kehale? 7 a ¥,

Kéikideks kindlustusteks

caltse ja iarelvalve all. Samas sie H. LATER & CO. LTD.|:

duti Inimdiguste Komitee poole amethku kaebusega; ei N. Vene ri- _ kub Eestis inimdigusi ja et Tallinnas 1975, a. oktoobris moisteti. neli suu- tud meest sunnitodlaagrisse, kes jul- gesid poorduda.U'N-1 poole kaebuse- ga, et-N. Vencmaa ei thida N: Liidu pohiseaduses garanteerttud. vabadu- sh : | KANADA SEISUKOHT

Nagu EDU Kanada osakonna pea- sekretir J. Kais ittles .Meie -Elule’, saabus Kanada vali sministrile saade- tid -apell — kaebusele 15. veebr. kuu- - paeva kandev pikem vastus, kahel'le- — hekiiljel koos ministeeriumi ilmselt oma. personalile maaratud. UN-i Iniméiguste Komitee padevuse ja meiethise kurra pikem selgitus. Saa- Cod kirias ministriabi teatab, ei rork Ultkooli Gigusteaduskonna pro- _fessur Waker 3. Tarnopolsky valiti

_, Insurance” 1482 Bathurst St., Toronto 10 | Tel.: 653-7815 ite ssp 7816.

neeseeocasocescceceeseosen

Pa ie

TANA fagastan

«Eesti Kuastipdrandi Registreerimise Lehe, lootes et see ei ole veel hilja ja Eesti Kunstide Keskus saab oma

aruande 1. aprilliks 1977 Kanada valitsusele Gtiawas esitada.

UN-? Inmoiguste Komilec iihcks Wik- DOOD ERE PROD ID RIND NINDDDDODON

‘meks 1étikmelises komitees. Komi- i¢e liikmed peavad olema erapoole- tud asjatundjad, ega tohi olla oma parttolu Inkmesriigi valitsuse poolt | mojustaiavad, | Ministeeriumi kirjas konstateeri-| _taxse, et UN- Inimoiguste Koritec- le. UN-i Jitkmesriikide ya ka iksik- isikute poolt esijatavate kaebustec — auTImise kord on veel maaritlemata 34 tuleb viimistlemisele kui. komitce Maris: kuus tegevust alustab. Kana fla valisminister Donald C. Tamieson

Giguste rikkurisi juurdlema hnakata., Kuna N. Venemaa esindaja aga valitt Komitee fukmeks, siis on loomulik, ei Moskva-peaks vastavad ratifitsee- rimised iegema, kui nad tahavad ko-

imitees esindatud olla ja pohiliste iiniciguste taitmist teistelt liikmes-

riikidelt nduda. | |

Kirjas kinnitatakse, el Eesti Yaba- rig) annektecrimist N. Ludu poolt Kanada valitsus el tunnusta de jure. Samson kinnitus, et Kanada valit-

oma. UN Uldkogus 29, sept, 1976, | 5U8_€! funnusta, ct Helsingts Euroo-

.. peétud kones réhutas inimdiguste ja -‘vabaduste koigile rahvastele vGimal-

damise tahisust'ja soovitas UN-i]: juurde inimGiguste kehtu ellukutsu-

mist. Kanada valitsus jatkab diplo- maatilisi samme, et vajalik menethu- se kord saaks rakendatud.

|

INIMOIGUSTE KOMISJON

pa Julgeoicku Konverentsil allakirju- tatud ,Final Act oleks Balti riigid N. Liidule loovuianud. Ministriab: vaidab, ct Moskva on Kanada valit- suse seisukchast Balti rtikide osas taiesti teadlik,.

Kanada valitsus on Helsingi kok-.

kuleppe vankumatust taitmisest hu-

| |vitatud ja kasi? on ulatuslikud ette- Vastusele lisatud, ministriumi me-|valmistused Beleradis

tolmuvaks

mo lisades on loendatud UN-i Jiik- konverentsiks, kus tulevad kasitami- mesriikide‘nimed, millised on tihine-| sele (careful review) N. Liidu aktsi- ‘nud 1966, a.-sonastatud universaalse | oonid inimdiguste’ rikkumises.

Immdiguste deklaratsiconiga. Lisa-

Kirja lépus tanatakse EDU. poolt

dest selgub, et N. Venemaa ei olnud esitatud materjalide eest ja mirgi- kunt JL. detsembrini 1976 inimdigus-|takse, et taclised pdtrdumised on

' .té konventsioonide ratifitseerimise| olalised panused, mis aitavad Kana

protokolliga tthinenud,. mis vdimal-| da valitsust tulevikus-poltililiste akt- daks UN4l.N, Lijdus toimuvaid inim- sioonide kujundamisel.

noudlused || |

Vabaduse noudius .

iitles oma tervituses cestlastele mau: if hhulgas:

| heiepanu. Just selfe tihelepanu. t6ttu! ue eo Se ih: | z oe a ee thee ‘ged vabas Maailinas on see liikumine, mis | # mace Serer, = “Neasaaert |

alles moned aastad fagasi oleks ol-

jjangenuile austuse

hoieldes.. ."

Via

‘Eesti rahvas aga osutus vaimljsej

| REEDEL, 4, MARTSIL — FRIDAY, MARCH 4

i eee |

TORONTO EESTI UHISPANGA madalaid laenuintressiinaarasid,

‘HUPOTEEKLAEN uD

| _ Intressid arvestatakse ‘Veerandaasta Visi ~laenud ‘aval lahtised . |

PERSONAALLAENUD - 10. 2°%o aastas

Personaallaenud on laenuvétia surma ja uidava, téuvoimetuse pubul kindlustatud $10,000:00 ulatuses:

UHENDUSES ON JOUD |

9.5% aastas

ALLEL ETT EST TT TL Lee:

"aoetoeap gees bee nae

Novame + 0 z=

({Algus esikiiljel) Se ses. killalistele heitis pogusa pilgu: f ; ge : Eesti Vabariigi ajalukku ja kutsus'| a ee oe neid iiles ‘tihinema demonstratsioo- | Ba Boke os niga tiirannia ja ebainimlikkuse yas-| Bi re re re tu. _ Fat Bega ihe GY Y rm

E. V. aupeakonsul Hmar Heinsoo |

—— -_

a ET te eee re —_—_ -=

| Virmase aastakiiinne iuks Kdige ta- helenanuaratavamaid nahtusi Néw-: | kogude koloniaal-impeeriumi’ orbii-, a

dis on kahtlematuli inimdigusie ja, Carel am Meta ve

ee ee Pe rant oO a Teh!

oa

ee et era ta cht ra at tel Be ee ee Pat ee are

pohiliste inimv abaduste - protesti-]ii- : een sae ORE as ee ee

kumine ja ndudlus. See liikumine o n Rec eae ahi ape eee niiid saavutanud sellised modtmed, : Goer BS ke ee et see on koitnud kogu maailma ta-: 3

Ae ‘ ee a rH ee ee tt —= l gees | fe Hately oo.

| | Hat ‘ald: Teder kénelemas E! ¥. aasta- 7

kwks ja tulikacs fenomeeniks Nouko- | paca aktusel. Foia _ J. Kr a | |

rude voimumeestele, See dissident-. : : Hikuenine on levinenud tile koga Lenesianiine, Enne suda all mel Q2e Néukdgude Liidn - 4a O71 Sati tahe- Leestiasi, rin dad umbes 66" 5, Med

Ti

Aqdwaniste Jakiide’ vaaneamist | inimGivasie . ndudlusega rahvusliky! jl vousnmist sooritatakse olse houg- ssltumatuse néudius. - [tao horras. Dartu Ulikool on tehtud Osa ajaloolasi nileb seiles-fenemee-!-J70- aasiat nooremaks ja ristitud nis awe Vene revolutsiooni ja Nouko- | citi Were iiklikuks ttlikooliks. rude Tiidu kui liitrtigi lagunemise ; Dakiori teadusliku kraacti saaVvula- idusid. Kui see ennustus osuiukski| Mine pole enam vormahk -—- peab te- varailaseks, Sjiski on kingel, et vued | We Verne keeles ha kalisma Ausagi tuuted ja tungid on fiikvel otse Nou- Venemaal, kogude sirstecmi sudames, mida cl, Meic Valse. selorog murdmiseks suudeta miaha suruda tavaliste Kom. ‘on -ritanaku teravik suunatud erilt munistlike survevaheniditega.” - me its neurte VaSEtL, et rahvuslikku ‘jae

leelkasvu paralusecrida,

Langenute malestanins Langenute miileslamiseks kéneles beveku ule! Minevik_ on aga eilne P ‘Kass, VR IT/3. Ojles juhtinud 1. | pacy, Tiinase Suurpaeva Vaa4ris tani | helepanu tdigale, et Eesti iseseisvuse | Scks podrakem oma naod homscsse." eest voidelnud on enamikus u letanudl | | 80 aasia piri ja seega kadumas tun- | nistajad, kes véiks timber liikata Ve

‘Yoidelda sona ja sulega Jatkates kéneleja heitis pilgu mi-!

| nelaste valed, Seega jaab noorte endi|nevikku, mis on meie jalgealune

otsustada, kas uskuda oma vanemaid|homsepieva toimetisi kavandades. vol Seda, et Vabadussdda olevat mui-|Meenutades veteranisid, kes oma

hasjutt. Ta kutsus kuuljaid iiles ot-|véitlustega kindlustasid Vaba Eesti

sustama, kas oleme Ktillalt hinnanud eksisteerimise fa paljude paiisemise seda ohvriverd, mis on valatud meie|lMinde ta réhutas, ef meie kohustu- maa ja rahva vabaduse eest ja vas:|seks on siin nid voldelda sona ja S$; si Kah juks peame tunnistama, et | sulega; et Eesti Vabariik tuua Mande mele ei ole seda teinud nagu oleks| tagasi, kuhu ta kuulus varem. see meie kohus, sest oleme vastu véi-| .— Eesti tulevik vajab noori, titles nud Paabelj saadikuid kui pariniard | kéneleja Ja jatkas: sOpru ja oleme vGtnud téena, et nen-; _,,¥anem sugupdlv on valanud silla- de poolt kaasa toodud pantvangid|sambad ja on asetanud kohale tugi- olid sunrtitud meile laulma kodumaa-|talad, Nooremate tilesandeks jaab ilust ja Onnelikust clust, Téotame ta-}vajaliku paaleehituse © -ldbiviimine. na, ct teeme kGik liksmeele saavuta-| See nduab molemapcolselt Vastastl miseks omavahel, ning. kinnitame se-| kust kordincerimist ja respekti, head da meie maa ja rahva vabaduse eest|tahet, kannatlikkust,- taktitunnet avaldamisega,” ning ettenagelikkust. : leinaseisakuks ja Toronto| Midagi ei asenda Kogemusi siimses Meeskoor laulis ,,lsamaailu|maailmas, Teatavasti on parimateks | : _ |lahingulenduriteks noored mehed oe ‘falla 30-ne eluaasta. Aga kdtge ‘pare- Aktusekone fmad sdjalennukid on konstruceritud EKN rahvuspoliitilise komisjant{kogemustega lendurinsenevide poolt, esimees Harald Teder oli.oma aktu-jkes on iile 40-ne-cluaasta. sellises sekoéne piihendanud peamiselt noor-| koosi0ds’ kaovad moisted meie ja-

Toust Festi

| te jarelkasyvu kusimusele. OWles kriip-| teie:

suianud alla sini-must-valge kui meie| Nagu eesti lipp on Theid- tihenda- vOitluslippu ja. riikliku jseseisvuse|vaks siimboliks nii olguw meil koiki- sitmbolit viis ta kuulajad mdttesilla-|d¢] cranditult iihine arusaamine, et ga kannatavale Kodumaale ja fitles: |meéie vabadusvditluse malevaks ku- wMeie hindame vaga korgelt nende | juneb meie. rahvushkult meclestatud passiivset vastupanu, et sdtlilada ees-|noorus ja relvadeks eestikeelne vai tiparast clujaadi ja rahvuslikku ene-|muloominguline ptirgimus. . seteostust. Eesti rahva vaimne minal ... Oo | on.-veel vallutamata ja véérveimule Jdreikasy

allutamata. _Missugused eeldused on vajalikud Meic siin li8ne vabaduses RAMP I bate _jeie jarelkasvu kindlustamiseks? me yeelkordselt: — meie oleme jalu:- | Sajandivahetus: mM eesti talupoeg elas tamata osa eesti rahvast KU tery: > 2 ype]. SCHESULares, kuid ometi ta mdis- kust; — meie pilliame valtida seda,: tic aiakaskw fa ol ohvrimeelne. He}. el okupaisioonivoim él] saaks mei: dlekaeliste annetustega elitath mesic leincteisest lahutada Coa sastuolly. Kultuuripateed — Estonia, Vanemui-. | ne ja Endla reatrimajad. Ja aja kul- Mele jatkame vabadusvoillusi ine aados Festi. Vabaritk rajati -sellete mete Uhiseks cesmargiks on: - | Yaimsele pinnale! Nuud omame isik- i} nouame pohiliste inimGiguste ra: ltkuel inma- ja suvemajac, iimusiinidl kendannst; fF ia mooteurpaadid ning veedame talve- 2) néuame kommunistliku Veneinuhkase “ekvaatori aul okupatsioonivagede lahkumist ta | Vaaiame lOcle: silma — meic noorte 3) tahame olla tthiskondlikull sol iiirtused vajavad otse hadaparaselt tumatu rahvas, sest meil on tiiel:; ‘k | suaremal madral aineclist toctust. Gigus taastada Eesti Vabariigt THKILK ks nooriejuhte Utles filosoofiliseli SUVUTHansus: | |— noortepuhtidel on kull head tahet,

1926-ndal aastal oh Venes 178 -rah- | kag -ahiuks -pole. nad. mite mi] Jo- vust. 1970-ndal aastal aga ainult 106. ndvid.

Kommunism on hivitanud Sig]

meist arvuliselt suuremaid rahvusi, noyre jsiksusé kupsemist. Koel on. vOarkeelne Ja eelistab Gpetuslikku liiga. suureks, sest olime iseseigyuse! prinistipi: Kasvatushku ces. Umbrus ajastul kultuuriloomineulises Mites | on samuti vodrkeelne ja vooramecine. muutunud vordvéimeliscks Partne-| Seea ralvusliku. noore kasvatamise riks laaneriikidega, raskus lasub eesti kodul ja eesti or.

Okupecritud kodumaad: ahvardab ganisatsioonidel. Paljud kodud oma’

ase BT ae ee ee

_E

'

.

.

.

'

.

.

Meil on pohjus olla uhke oma -mi- Yi

seteostuseks vdi olla

monuledes. :

Kodu. kool ja miljéd kujundavad f

— Meie Elu nr. 9 (1412) 1977

-JARGMINE FESTLASTE TURISMIREIS PHBLI MAADELE 22 padeva kiilastusi piiblilikes ja ajalooises palxales Fithat Maal, |

Fiirgimaal ja Atenas.

9. MAIST KUNI 31, MAINI 1977 a.

_ Reisikava on koostanud pastor H. Riidmik (tema 12. reis Pithale - Maale), Paarsada eestlast on juba osa votnud neist turismireisidest. Reis haarab endasse 180 ajaloolise paiga kitlastuse. Selgitused eesti keeles, parimad 1. ki. hotellid. Esmakordselt kavasse yoetud Negevi | ja Stinai kérbe kiilastamine, 2 Sid Punase Mere kaldal. Supelus-

_vGimalused Vahereres, Punases Meres, Galilea jarves, Jordanis ja

. Surnumeres (2, pieval). Kéige taisulikuim reisikava, mis siiski ei ole vasitav. Ghujahutusega moodsad bussid iga piev mele kisutuses.

- Yalialend Toronto—New York—Montreal. Informaisiooniks palume kirjutada: EVANGELICAL BIBLE LANDS TOUR, c/o Rev. H. Riuid- mik. P.O. Box 234, Station “U". Toronto 18. Oniario M&Z ond.

Saadame teile tHieliku reisikava. |

Pakid Balti riikidesse ja Venemaale — Meie saadame riide- ja jalanéudepakke kuni 1934 naela _ metto. Koik on taielikult kindlustatud. Suur valik kaupu

meie gris.

I

Ari Jahtioleku ajad: esmaspievast—reedeni kl). 9 hom,—xl 7 Ohtul. Laupéeval kh, 9 hom. —kL 3 pil. KESKNADALATEL suletud.

BALTIC EXPORTING CO.

4a2 Roncesvalles Ave. Toronto, Ontario M6R 2N35 — Tel. 331-3098

Saadaval —

_ pagarisaadused ja dclikatessid, soome kardemonisal, sepik ja

rukkileib,

pagarisaadused,

. Maiisvad tordid ja munud kohapeal kiipsetatud euroopamaitselised

‘Spetsiaal tordid ja siinnipdeva kringlid, tellimise peale. |

_Euroopa delikatessid, konservid,

HILLSIDE.

SOOME

2851 LAWRENCE AVE., E. (Brimley)

‘austud, sulisusingid, suitsuribid:

Ja soolaheeringad. Suitsukalkunid fellimise peale.

BAKERY

PAGAR, . == Fel. 262-2238

istkliku ceskujuga ja teadliku kasva- | Fervitused =

lusega on andnuud meile hulga neéore- |

ma polvkonna- juhtivaid tegelasi, Meie tunnustus-kuulub neile! Parasi pingerohket paeval6od veedetud tum- nid ja autosoidud’ eesti koolidesse, idagtisse ja teistéle noortetiritusicle on. elus kéige paremini paigutatud

kapital, mis kannab wlikdérgeid int-

resse merc ayaloo vehekulgedel, Kab

sliveeks | ia vabakasvatuse va6rtdleit.

i scjaiks, Teaduslikud uurimused nat

tavad, ct laps, kes valdab vabalt oma emakeelt, see Opib kiiremini selgeks ka teisi vdrkeeli,

On endastmiisietav, et meie kdiki- de tilimaks eesmargiks on noorte kasvatamine tublideks ja elujaata- vaiks ning vastutustundega whis- konna Jiikmeiks,

Ainult nende omadustega inimene

suudab olla ka voltley rahvustead|ik eestlane. .

Paguiuses ginult filiisiliselt

Moned Utlevad, et ma ef lhe taga- si kodumaale ja seeparast ma pole huvitatud vabadusvdtilusest. ma csitan klsimuse jarelemotlemi- seks: lacv on ju sadamas kindlas ko-

nas,-aga kas laev on ehitatud ainult selleks?!

| Kiisimus ei seisne tagasiminekus, vaid hoopis siigavamal ta hoopis kér- gemal — ideoloogias. Kas nautida va-

ba inimesena demokraatlikus iihis- konnas koiki vabadusi ja digusi ene- lotalilaarse rezhiimi pime orl. Oskar Loorits iit: les: ,.Kes ideoloogilises voitIuses kao- tab, see kaotab-ka oma tuleviku", Vditlus meie maa ja rahva taasva-

bastamiseks on ‘samaaegsell yGitlus:

Ka mcle asupaigamaa vabaduse saili- tamuse eest! Ajaloos on kéik vagival- laic rajatud rigid purunenud. Ka kommunistlik Vene laguneb, Mina isikiikult arvan, et praeguses maail- mapoltitliste huvide ristlemises ja

tehnoloogiliselt arenenud kommuni- gelasele H, Kivate kaela Eesti vapiga kokkuvarisemine | habekeii.

katsiooni jutres luleb iipris varem kui arvatla vcime,

+sustas all

Tervituseks astus csimesena kore: tooli USA peakonsul J. R. Diggins, ‘kes andts edasi parimad soovid vaba- dustarmasiavalele ecsilastele vaba- duslarmastaya ameérika poolt. Senaator Andrew Thompson tuletas meclde’ Washinglonis | ja Otta-

was avaldatud proleste inimdiguste —

rikkumuise parast N. Liidus ja kriip- a cestlasle Oleust vabaduse le. Edas: tervitasid Leedu peakonsul J, 2muidzinas ja Lati Liidu esimees YT, Kronbergs. Kirfa teel olid tervita- nud Konservatitvide partei juht J. Clark, Oritario peaminister W. Davis. Sault Ste. Marie, Winnipegi ja Kitc heneri eesti-selisid. Tdnusénad titles aktuse korraldaja |

leencka seltskonnaiegelase Helvi Ko-

Va ja andis | talle- ule auaadressi ja

Kingi.

Te ee [, Ln oe rou ru a | | oe Pees a al - pov "a et 1 ¥ wg ar aoe . a4 a ‘ay ha ee, . 1 Se Ph he . " . es ee . 4. es vs . . se rial [ 5 . oa oe Il f. Fa wt . . ‘. “ ‘ re ‘Tas r eee . wo 1, nae a ht . . . 4, . 4 lam 7 . I

Toronto Eesti Selisi esimees V, Pool-

Saar ripulab Kauaaegseie endisele esimehele ja teenekale seliskonnate-

al

Foto —~ J, Kreilis

{ima mee vilisvoitluseta olnuks Kontsertosa.

Eesti. nimi _ kartoteegist kadunud.

Eesti olnuks ainult lokaalne geograd- filme motste Suur-Vene atlases. Jérjekordsed Ulemaailmsed Eesti Paevad hodgusid tahtetulest jatkata Vaoadusvaltlust. ja demonsireerisic /UuAilas1 ka mele vétmeid, et -oleme ama vaimuloomingus kaasaja” kul- {uurisaayutuste paremiku~tasemel. - Jarjekardne Ufemaatimne Rahvus- kongress plistitas pohiméttelised 1ah- tealused _mele vabadusvaltiuseks. Need - vildavad: ef mell el larvitse minna okupeeritud kodumaale rab- vuslikku identsust’ otstmia. Samuti mele el vaja kultuuriist vereulekan- net okupeeritud kodumaalt. | Mcie oleme paguluses atnult flilisi- Hselt ja poliitiiselt ning ruumilisclt. Mecie ef ole paguluses mitte vaim-

‘hselt ega ka mitte ajalisell.

Maaitina poliitilisesi

Kuntseriosas Estonia arkester Uno .~

' Kauk jubatuse! mangis E. Tamme wAvamiingn’, Toronto Eesti k oor Harri Tui juhatuset laulis A. L4- fe, Koustke Ells Tubiase Ootsuy -meri", See (iirele Karli skautltke noorte poult lavale 4 wksuste ltppu ja nende ette Rogues il patds ja skauli Kes esitasid skim. Margus Tae juhatusel gdr. Ene Run- ee kooslatad sonalise pdimiku, mis kuulajad viis Tabi-11 Eesti} maakon- na. Haarava finaalind Meeskoor kous orkestriga esitasid Uno Kouki juha- (usel E. Griegi kandaadi ,Uus jsa- maa’. Soaloosa laulis Andres Raud- sepp, : : Mecleolukas- aktus mille leadusta- jaks oli Enn Kiilaspéa, loppes Eesti hi:mniga. | ¥e

Vabariigi aastapdeva aktusel uii-

_, Won sibi soli homo natus est, sed kooli aulas ja Vabadusristi kavaleri-

_ patriae et suis. — Inimene pole tmitte siindinud ise-endale, waid | Ota isarmaale ja rahvale."

m

de vastuvétul Tartu College'is tehiud

J. Kreilise fotode proovid on niha

iMeie Elu talituses.

rahva -

Toronto Eesti _ Scltsi esimices ¥. Poolsaar, kes palus: tka layale TES ‘kauaaegse esimehe

Meus- |

Ja ,nenigu" ja Ro

oe ge oe bal . . . . = =

a = ee el .