‘

J

Ler.

70 AASTANE.

_ Tédstur ja drimees, Esto Bakery endine omanik Felix Krabi piihitses Aprillis oma 70 a. siinnipdeva.

Juubilar siindis Tallinnas ja Gppis .

agea ee

FELIX KRABL

Tallinna Poeglaste Kommertsgiim- . . 7

naasiumis, mille lapetades ta 6ppis

Tartu Glikooli péllumajandus; ja ma- - jandus-teaduskondades. Aritegevust

alustas Felix Krabi juba dpingute ajal — o -

pudukaubaalase

vaiketédstusega, -

olles hiljem ka miimete Hollandi ja - a a

Helgia aiataimede ja lillesibulaie fir- made esindajaks Eestis.

. Alates.1939. aasiast teguises ta Tallinnas importéérina pudu- ja peentauakauba, ehete ja muul alal, millise tegevuse ta kommunistide voimule tulemisega ali sunnitud 1d-

-petama, Enne kommunistide tagasi- JR oe ois

tulekut 1944 aastal pdgenes ta koos

perekonnaga Rooisi. oo

Pagulusaastaid austas ta Rootsis

‘ tédlisena valmisriiete vabrikus, kust neagi jallegi siirdus drialale valisfir-

made esindajana Gdteborgis. 1949

aasta suvel siirdus ta Kanadasse, kus

alustas leiva- ja pagaritddstusega To-

rontos, See ettevGte paisus mone aas-

. taga iiheks tolleagseks suuremaks

eestlaste ettevotteks. Paale mitme-

kordselt laiendamist uulesse, suure- matesse ruumidesse oli Felix! Krabi

ettevite Esto Bakery jaudnud stabiil-

sesse ajajarku ja tegutses peale leiva-

_- 4a kontiitritéd veel toiduainete im-

pordiga mitmeist-Euroopa maadest, millist tegevust ta on jatkanud tana- pdevani. |

Aastal 1940 Felix Krabiabiellus Ly Parmaga ja nendel on kolm fast: Reet, {aan ja Kaarel, keliédest kaks on abielus, ning nli on Krabide peres niitid ka seitse lastelast. |

Felix Krabi kuulub nende vahesie hulka, kelie energia ja edasipiitidlik- ~kus véib paljudele eeskujuks olla. Kaigi raskuste ja pikkade té0piic- vade ja mitmesuguste takistuste kiuste on ta sdilitanud lahke ja s6bra- liku meele ja abivalmis oleku, Tulise

séias eriiikauste kooss

Argentiina ajaleht:

ry

Paul Keres — kroonita | _ maailmameister

Paul Keres — kroonita maail-

Pole iihtki suurmeistrit, kes poleks

mameister’ — selle pealkirja all temaga mangides kaotanud. Ja ta iImus Buenos Airese ajalehes,,Cla- vadrib seda austust, sest sellele kuul- rin“ artikkel, mille autorike Argen- tiina paremaid maletajaid Miguel! Najdorf. Suurmeister Najdorf, pra-

susele, mille ta omandas maletajana, lisandub veel: unustamatu isiksus. Keegi ei viiri rohkem, kul Keres, et.

JiriéG massu 540, aastepieval viisid kolme sdja veteranid lilli méddunud sdgisel avatud Vietnami sdjas langenute malestussambale USA pealinnas Washingtonis, austamaks langenud eestlasi. Lilli asetati Jaak Kuri.ja Lauri Kangro nimeplaatide juurde, Keske] Vabadussija soomusautode kolonni iilem kapten August Nielander; temast vasakul Teise maailmaséja grenader Eesti Diviisis Jyri Kork; paremal Vietnami disus ydidelnud major Tonu Parmung.

Foto — Uno Teemant, WEVU

JOR! KUKK PETTUS

ee ee | it

Nihitse veste

LAANERIIKIDE — RIIGI- MEHED, poliltikud ja muidu vaglarauad mwurravad kdikial paid, kuidas leida wusi tulualli- Kaid, et jagada vajimiskingitusi ja toltakatta méaratuid buiro- kraatide armeekorpusi. On iga- suguseid maksusic nagu méngu- _ kaartidelt, soolalt, tuletikkudelt ja ‘oendamatutelt pisiasjadelt. Aga on jdanud kiillaltki avaraid liinki, et méningatele kodanikele Maksu selga viinata ja nii, et enamus Selle tile r6dmustaks.

VAGA SUURE TULU tooks rigile kahvritemaks, Kui kusagil On autodnnetus, loodusekatast- roof, kasikahmlus vdi lihtlabane ligimise haiglasse toimetamine ktirabiautoga, siis on koas to- hutud rahvahulgad, kes oma uu-. dishimuga takistavad abi- vii

maksaksid selle eest,-aga on sa- muti kindel, et sedalaadi massi- line narvikddi otsimine jaiks dra. _ PALIUD LAANERHGID maksavad laste eest vanematele. abiraha. Aga kas ei hoiata sageli samad vanemad maailma rah- vasliku,,plahvatamise’ east? Ka see abirana on vaiatik? Ega ‘Tnaailma polluping, kus kasvab nisu vi saab pidada siga, iga maimiukese siindimisega vasta- vait ei kasva. Hiinlased on seda juba taibanud, sest sea! on varsti ugu Inii, et rahval on ainult sei-

" suplatsid, Oigem oleks ehk mai- rata rohkem kui kahe lapse vane- matele Idoustusmaks,

JUBA PEETER SUUR seadis sisse habemetemaksu, sest ta oli Hollandis laevaehitamist dppi-

ta harrad ndevad rohkem inimes- te moodi valja kui vene parda-

paastetdid. On kindel, et patjud '

_saks kGhuomanikuks Hermann

mas ning nigi seal, et habemete-:

Mele Ele me. 22 (1795) 1883

OPT i aratar UM Gy crane Merete Proscar Tee RC TECEE OT OD OOD IO scans URE aR ROL DLL i

”

1 /

UUED TULUALLIKA

need daamid oma varblasenjuga § on méelnud ka sellele, migsu- 3 guste surmapiinadega’ paijud : ulukid on pidanud selle kasuka maksma? Terved loomaliigidon 3 naiste edevuse téttu faunast ka- : dunud. Kui panna paraja kiiima- ga vodndis kasukaid kandvatele | daamidele kérgekraadiline ed- *§. vistusmaks peale, saaksriiktulu & ja ulukid: vdiksid funda réému elust ja vabadusest. POLIITIKUD ALAHINDA- § VAD rahva malu ja intlligent- sust. Tana réagivad nii, homme §& salgavad Geldu maha. Kui iga vale ja vassimise eest trahy viid- | nata, mis tinapdeva meediumi- de toitu eksaktseli kindlaks teh- : tav, tuleks riigile raha ja voi- & bolla hakkasid poliitilised vag- & larauad ehk Gigustriikima.See- 2 ga kaks karbest tihe nahvekaga. = MAAILMA ' LOETAVA- 4 MAKS RAAMATURKS pole Pii- bel ega Lenini pehme aiju jabur- = dused, vaid pangaraamat. Paris’ = halb asi pangaraamateiole. Aga 3 kui kondanikul peale selle muud kirjandust majas ei ole, vdiks 3 vastavat selli parajfa maksuga § koormata. Kalender, bulvaari- 2 leht ja ..Playboy'’ ei kuulu tea-: tavasti kirjanduse kategooriasse. 2 PAKS KOHT pole Jédnériiki-- des epa idablokis habiasi. Pige- mini nagu auasi: on mehel ossi ja trossi. See on kalduvus, vaida- vad kihuomanikud, Kus need ‘= kalduvused olid nalja- ja sdja-

“ 3 a LE) = = 8

“

aastail, mil Saksamaal oli ain-

sa kasvatada, siis vdiks iga kilo eluskaalu eesti, mis tile normaai- se, maksta ka Jdivu riigile, See muudaks t§navapildi marksa es- feetilisemaks ja pikendaks vas- tavate indiviidiumide eluiga,

rahvuslasena ja-Glimait sirgejoone- lise gestimeelse mehena funnevad teda ‘ta kaasmaalased. Tajon enda

_ tugevate -majanduslike panustega ~ toetariud ja ergutanud meie.organi-

iOuad, Ja tinapdeval, mil peaae- au lga teine nooruk tegeleb peaas- jalikult karvakasvatamisega, tu- Jeks Peeter Pervai eeskujul kéik

epu juba file 70-ne aastane vana- teda imilestalakse veel tanapaev harra, on juudisoost poclakas, kes kroonita maailmameistrina. Kahju, jai Argentiinasse aastal 1939, el'ta suri nii noorelt’, | omandas siinse kodakondsuse, M. Naidorf lisas oma artiklile veel

SELLEGA POLE LOOMULI- KULT kdik véimalused loetle- _tud, millega maksustada koda- nikke. Aga juba need vahesed

Goring? Kui kellegi} an raha vate#*

malepartii Varssavi cliimpiaadilt

satsioone Torontos. Akadeemiliselt kuulub Felix Krabi Korporatsioon

Rotalia perre.

Felix Krabi kaasvoitlejad ja rohke- arvulised sdébrad soovivad tublile - pastlasele ja energilisele tdGmehele ¥ Gnne ja joudu tema 70-aastaseks juu-

beliks. 7

¥.M.S.

kuuludes sellest arvates Argentit- na male-rahvusmeeskonda. Artik- kel véiks huvitada ka eesti lugejaid ja seetétiu avaldame sellest télke:

,Parast 1939. aastal Argentiinas asetleidnud Rahvaste Maleturmiri, mitmed maletajad jaid siia asjapuh- kenud soja tttu ja pidid otsima ulu- alust. Rahaline olukord oli kehv ja nii litirisin koos Paul Kerésega toa thes Lavalle taénava hotellis, makstes selle eest 25 pesot kuus (dollari ja peso suhe oli tol aja] 1:1 — tolkija maérkus). Sellest ajajdrgust pdrineb suur sdp- rus Keresega, kellega tutvusin juba

.: Varssavi male-oliimpiaadi] aastal

1935, kus Paul esindas hiilgavalt Ees-

_ tit sellerahvusmeeskonna esimaleta- 7 '

jana. | | Mone kuu moédudes otsustas Pau!

-kodumaale tagasi sdita, kuna ta oli |

abielus ja kahe titre isa. Kumbki

— meist ei tegelenud poliitikaga ja nii

piirdusid meie vestlused peamiselt male- ja perekendlike klisimustega. Paul, kes valimuselt meenutas filmi- naitlejat, olt taiustik Kavaler, alati sbralik ja heatujuline. Miks ma teda meenitan? |

oe Kui kiilastasin vilmati Moskvat,

slis tuntud vene ajakirjanik Aleksan- der Kablentz (kes muide avastas Tah- li) esitas mulle jargmise kiisimuse: Kas teate,-milline maletaja on saa- nud suurimate auslusavalduste osa- liseks ja seda isegi parast surma?’’ — Alehhin... el, Lasker... samuti mit- te... kindlasti Capablanca..." Mitte tikski néndest, vaid hoopis Paul Keres. keda eestiased malesta- vad viisil, mida keegi ei oskaks kujut- leda: tdnavad, valjakud, koolid, raa- malukogud, muuseumid, jne..kanna- vad tema nime. Keres on kujunenud

miitidiks ja igalpool leidub malestus- marke temast. Nid piistitatakse tal-

mee je ausammas Tallinnas.

~ : : Algoway" kapten Tom Soovere on | .juba varem olnud kevadeti esime- - styiringningernsesieylsigese1eseHMOHIINHIGIINMISREISEIIAE

sena Goderichi sadamasse sditnud ~

laevades, kuid miltte kaptenina., Linnapea Harry Worsell tervitas kapteni ja andis talle kinke. ,,Algo- way" laadis 14.000 tonni soola ja sditis Green Bay'sse, Wisconsin’i. _. Kapten Soovere itles ajalehele .The'Goderich Signal-Star", et lae- vasdiduhcoaeg on alnud erakord- ne — ulatudes jaanuarikuusse ja aigas varakult. :

Pakid Balti riikidesse ja Venemaale

Meie.saadame riide- ja jalandupakke kuni 17%.

naela netto. Kéik on taielikult kindlustatud. | Suur valik kaupu meie aris. ©)

Arilshtioleku ajad: esmaspaevast — laupdevani kL. Qhom. —kl.Sp.h KESKNADALATEL suletud. - ~

KUHU MINNA?

a Neljap.. 2, juunil Estonia’ koor! aaslakentsert, Edward Jchnson Bldg. Walter Hall'is algusega ki. 7.30 6.

® Laup., 2. juulil Seedriori §uvi- harjapidustus. |

CQENTGHIOLAE| SEL SOTSESGLSAVGEESLLSELOLADAOELSTOISOINLTQEL A LSTILNOE

_—

Tee ee.

es bee ee Le 2 I

Pirast kell 5 pl. kokkuleppel telefoni teel.

BALTIC EXPORTING CO.

482 Roncesvalles Ave., Toronto, Ontario M6R 2N5 -~ Tel. 531-2098

4) —_ ee ee bl od

— a 1 | 2 = ser. s4a=4

1935.a.. Kerese ja Winteri vahel, mil-

le Keres véitis 19. kdiguga.

(Totkija markus: M. Najdorf, vaa- tamata oma vanusele, mdngis alles hiljuti Argentlina rahvusmeeskaon- nas, Vilmases rahvaste maleturniiris. Peale sefle on tegutsenud vahekoh-

tunikuna rahvusvaheliste! maletur- .

niiridel ja ajalehe-reporterina, Oma

igapdevast leiba teenis kindlustus-

selts] agendina.] 7 ALP,

=, rp

. Jiri-Kuke iilikoolikaaslane Jevge- ny Gabovich iseloomustab teda kui

tagasihoidlikku, heatahtlikku ning» putidiikku ja andekat dpilast, kes

rangalt petlus Noukogude korras ja lunastas selle surmaga. Voimud ei lubanud mata teda kodumaa mulda,

Jevgeny ja Jitri Kukk lépetasid tihel

ajal Tartu Ulikooli. Jevgeny liks eda-

si 6ppima Moskva Ulikooli ja Jiri

_ jdks aega teenima sGjavaes. Pirast

' Vaipade ja moobli

keemiline puhastus

samuth akende pesemine. Sodgi- tuba, elutuba ja koridor $59.95. Pansionaride Gurikorteritele hinna-alandus. PEETER VALING — Tel. 690-4961

MMU Hesti Sihtkapital Kanadas

Annetused, testamend?-pirandused ja malestusfondid on tulumaksuvabad. Suunake oma annelused neortele ja telstele eest! organisatsloonidelo Eesti Sihtkapital Kanadas

kaudu tulumaksuvaba Kviltungl sna. miseks. — Eesti Maja, 958 Broad- view Ave. Toronto, Ont. M4K 2n6

A -UUS OLU JA. UUED PUDELID.

Carling O'Keefe 3° ekompanii pres-

sikonverentsil Hilton Harbour Cast: :

Je's tenti teatavaks, et kompanij on alustanud uut sorti Glle produjsee. rimisega nimega ,,Miller High Life". See uus dliesort ej c. 2 Kanadas arep- datud, vaid on Uuendriikide wys- consini osar. Milwaukee linnas 108 a. tagasi asutatud Miller'i allevaprt- ku toade, misparast kannab ka Mil ler High Life" nine. _MlWeri =kompanii - on Miliigis Uhendriikides teisel kohal. Lug §)y on 5% ja pannakse miliigile tayaliep hinnaga. Carling O’Keefe's proqut- seerib seda Kanadas Miller’ vabrity eriloa alusel. Uurimised on najida. nud, et Kanada Olletarvitajate maitse on muutunud rohkem eurcopaliky- maks, mis pohjustas ka vastava flle- sordi produtseerimise.-Mitle tiks} yye élle maitse ei cle muutunud, vaig ja pudelid. Need on niliid heledame virviga pikema kaelaga. Tihjag pte delid voetakse tagasi 10 sendiza na- gu teisedki pudelid. Uus dllespry 1 heb miiiigile Ontario, Quebect, Mani- toba ja Saskatchewani provintsides, Uut titipi pudeleid on hakanud ke- suiama ka teised Glletechased.

HK.

sojavdeteenistust Jiri Kukk 6ppis

edasi Tartu Ulikoolis ja kirjutas oma

doktoril6é.. Ta méaarati Gppejauks keemia fakulteeli ja kujunes seal va- ga Silmapaistvaks Gppejouks-

Jiri Kukk astus kommunistlikky parleisse 1966, a. Ta tegi seda koos

mitme teise tilikoolikaaslasega, poh-

jusel, et selles valitsevas parteis ei ole koht ainult todlistel ja karjeristidel, Kumne aasta pdrast oli tal selge, et

parteisse kuulusid peamiselt karje-.

ristid ja lurjused, kes ilma isikliku scisukohata hddletasid selle poolt, mis kGrgemalt poolt ette pandi. Tema arvamist ei arvestatud ja eltepane- kuid h#dletamisele ei pandud. Tu- lemuseks oli soov parteist valja as-

— tuda. .

Viibides stipendiaadina Pariisi Uli- koalt juures aastate! 1975 ja 1976 Jiri

Kukk koges, et ,,iganenud kapitalist-

lik kord omas palju vabama ja vars- kema Ghkkonna kui kodumaa, kus solsialism oli vdimul. Ta pettus taie- likult kommunistlikus korras. Tehes otsust lahkumiseks kommunistlikust parieist, ta vaevalt oli teadlik kui oht- lik on lahkumine parteist. Ta loeti otsekohe teisejargu inimeseks ja val- iaheidetuks tihiskonnast, kuhu ta va- rem kuulus. Halvakspanu ei kuulu- nud tiksi fiirile. Seda sai lunda ka te- ma naine Silvi.

_ Jari Kukk jarelda sellest, et tema ei sobi enam sotsialistlikku iihiskonda ia avaldas soovi lankuda N. Liidust, fiteldes end lahti Néukogude koda- kondsusest. Tulemuseks oli Jiiri Ku- ke tunnistamine mitte sobivaks ili- koolt Séppejduks ja vallandamine 1979, a. Voimusid trotsiv Jiiri Kukk néudis enese tunnistamist tddtatad- liseks ja noudis ]uba maalt lahkumi- seks, et kusagil mujal leida vastavat apd. Kuj nendes niudmistes temale yastutulekut ei avaldatud, pdédrdus

Jiri valismaa kolleegide poole Mosk-

vas, moraaise toetuse saamiseks. Voideldes oma Giguste eest Jiiri liitus eesti rahva vabaduse Ja inim@iguste eest voitlejatega. Ta aitas koostada ja thines protestikirjade allakirjutaja- tega ning aitas neid levitada valisaja- Lirjanikele Moskvas. Uhe valisaja- kirjaniku autost valja tuiles ta arre- teeriti KGB agentide poolt, Kohtus siiidistati teda Noukogude korra

- vastases tegevuses ja illegaalses

subllemises valismaalastega. Jarg- ves karm karisiusymillele Jiiri Kukk vastas naljastreigiga. Tulemuseks oli yarajane 5urm.

SERRA ET OAT CAS WSS NN) AC | ee a CT | Pe Ae Be ST ED cme poe BS my AS AA AGT eM WT ES TS TO Oe a PL 2 ee SY 6 ed | LDS S| ae

PO Pst ieee iti nt eal it

habemikud maksustada, valja arvatud sokud ja kitsed, sest nad ei oska veel ‘habet ajada.

SUURLINNADES, kus koer ilerune, on suurmoeks nuumpe- nide pidamine, Ainutiksi Ham- burgi sadamalinna toodavad need kasutud neljajalgsed nuv- mikud aastas sadade tonnide vii- si mustust ja vedelikku. See ran- dab kas talmiina kedanike kap- sudesse vdi jalataldadega parsia vaipadele, Nende nuumpenide nidajatele tuleks nii vagev maks

hemall need kulud, mida ldane- riigid annavad arengumaadele, . kus inimlapsed narivad niljaga

Tk 4.

RIXASTES RIIKIDES, kus sa- gelj mahe kliima, kannavad pal- jud daamid vdi need, kes endid daamideks peavad, kasukaid., Mis sellest, et-daamide alumine osa on paljas nagu kliimaseade- jis, aga kasukas peab olema. Kas

|

Iniméiguste komisjon tddtab omapead

Ault aastaid tagasi moodustati On- tarios Human Rights Kamisjon, ja- relvalveks, et kdigil etniliste) gruppi- del oleks Ontarios tihesugused vai- malused Gppimiseks, tiiks ning te- gevuseks, siis totandjale pidi jaama digus valida kohasoovijate seast pa- rimate voimetega kandidaat, et oma eltevatie, tGdstuse vai asutuse t6d- voimet korgel hoida. Moni aeg tagasi komisjoni tiks sdjakatest juhtidest jim Stratton hakkas seda télgendama ni, et iga asutus ja ettevdte peab palkama enesele tédjGudu milte vdimete vaid etniliste gruppide ela- nike arvu proportsionaalsuse alusel,

Ottawas Human Rights komisjon tOsiis haalt kui the pakistaanlase asemel valitsuse autojuhiks palgati

_Keeg! teine ja Toronto linnavalitsuse-

le komision esitas néude, et proport- stonaalsuse alusel tuleb tadle palgata vigaseid, naisi ja varviliste vihemus- rahvuste esindajaid, vaatamata nen- de sobivusele ja vdimetele, ! -Todminister Russel Ramsay, kes peaks valyama Human Rights ko- misjoni tegevuse jdrele on jitnud ko- misjonile liiga suure tegevusyabadu- se surve avaldamisel valitsusasutis- lele, tédstusteie ja eraettevdtfatele. Kokkupérke valtimiseks Jim Strat- toniga ja varviliste esindajatega tea- tas hiljuti ka Toronto linnapea Art Eggieton, et tema pooldab linnava- litsuse teenistujate palkamist etnilis- lest gruppidest proportsionaalsuse

-alusel.

Téétahtjate seas vdib olla arvukatt suurte kogemustesa’ ja. voimetega

selga panna, et tulu kataks vaé-—

. puukoori kui seda veel iildse ole-

TA -e Gen= Oa ee Te ES ST RS et a eT GT Orne PTF

nailed ej teeks Otio Normaaltar- bijale haiget.

ers: a aL: we ~- =

-— .

Te ee = _" bentientint

2

- a. oe a

L oy

tie — —_ ta aver er _ Cael oa ree . eae OS Lpitis 718 =“ a "ma" =

= main 1

33 E E F : | $ ol a a : | | d : | i g : Z 4 : 3 é i ‘=| =| mE

:

~NALJAD

J . we t t r

Ennuslaja! ,,Teie peate vaevlent yaesuses ja viletsuses kuni oma Ri- mekiimnenda cluaastani.” >

Noormees: ,Ja mis juhtud edasit®.

Ennustaja: .Seks ajaks te clete ni harjunud setle olukorraga, at te seda enam tihelegi ei pane,"

iL

Arst: ,,Kas te olete higenud minu raamatut unetuse ravimisesi?”’

Patsient: ,.Jah muidugi olen — see on tiks suureparane raamai. Mina jéin juba esimese peatiiki juures magama’’.

{p .

Isa pojale:

Ma (dGtasin pdikesetdusust kuni . igojaminekuni, Miks sina seda ei tee?" |

Tana pole see vdimalik. [im on pilves," 1 7

rahvuskaalasi, kes Human Righto

komisjoni ,proportsionaalsuse" alu- sel palkamata jdetakse, See on vas- tuolus peaminister William Davise seisukohaga, et tédandjal on digus valida kandidaatide seast parimate vdlmetega ja kohasem isik, Kui keegi rahvuskaaslastest tunneb, et tema suhtes ef ole arvestatud tétkohele

‘yOtmisel tema sobivusi ja voimeid,

siis tuleb kaevata pohjendavate fak- tide esile toomisega toGminister Rus- sel Ramsay le vai pédérduda peami- nistrl enese poole, |